AZ 1901 ÁPR. á-IKI DÉLMAGYARORSZÁGI FÖLDRENGÉS. 301 



ezeu a napon cl. u. 5 ó.-kor 5 mp. és ápr. 18-án reggel 6 o.-kor 5 mp. tartamú 

 rengés. 



11. Páríláw/lxiH- megismétlődött a rengés ápr. 3-án négyszer, ápr. 4-én 

 pedig kétszer. 



12. Bogendorfoíi : ápr. 4-én este 7 ó. 40 p.-kor ; ápr. 5-én este 8 ó.-kor; 

 ápr. 8-án reggel 3 ó. 32 p.-kor; ápr. 17-én reggel 7 ó. 54 p.-kor. 



13. Szerh-Ittehén : ápr. 2-án este 7 ó.-kor moraj rezgéssel, 'A 8 ó.-kor, Va 10 

 ó.-kor, 12 ó.-kor újból; ápr. 3-án reggel ^A 2 ó.-kor moraj rezgéssel. V2 3 ó.-kor 

 2 mp.-ig tartó rezgő moraj erős lökéssel, 4 ó.-kor moraj, d, u. V46 ó.-kor kis lökés 

 morajjal, V2 6 ó.-kor 1 — 2 mp.-ig tartó moraj lökéssel ; ápr. 4-én reggel V2 3 ó.-kor 

 2 mp.-ig tartó moraj kisebb lökéssel, d. u. 2 ó.-kor moraj erősebb lökéssel, V* 6 

 ó.-kor moraj kis lökéssel; ápr. 5-én este 8 ó. 15 p.-kor 2 mp.-ig tartó földalatti 

 moraj erős lökéssel, 12 ó.-kor kis lökés ; ápr. 6-án moraj lökéssel; ápr. 8-án reg- 

 gel 3 ó. 42 j).-kor földalatti moraj erős lökéssel. (Összesen 17-szer ismétlődött a 

 rengés ápr. 8-ig.) 



íé. Zso)i}hohján : ápr. 3-án d. u. V4 4 és 5 ó.-kor és ápr. 4-én este ^/2 8 

 ó.-kor rengések moraj kíséretében. A rengés és moraj iránj-a mind a három eset- 

 ben ugyanolyan volt, mint a főrengésé, vagyis D-E-i. 



A mint láthatjuk, az utórengésekre vonatkozó adatok meglehetősen 

 hiányosak, egyes helyekről nagyon kevés adatunk van, a centrális terület 

 többi helyeiről pedig egyáltalában nincsenek adataink, pedig nagyon való- 

 szinű. hogy azokban is megismétlődött a rengés. A mint a fentebbi ada- 

 tokból kitűnik, az ápr. 2-iki rengésre vonatkozólag beérkezett 171 helyről 

 239 adat, beleszámitva a negativ adatokat is. 



FoREL erősségi skálája szerint részint a rengés hatásaiból, részint 

 pedig a mely adatoknál a rengés hatásának a feltüntetése hiányzott, ott 

 saját egyéni benyomásaimból megállapítottam az észlelési helyeken a fr. 

 intensitását, a miből kitűnt, hogy a legerősebben megrázott terület Torontál- 

 megye közepe tájára esik. 



A fr.-től megrázott terület alakja még leginkább hasonlít a tojás 

 alakjának körvonalához. Ezt az alakot az idézi elő, hogy a rengés délen, 

 Szerbiában, a Morava völgyében messze túlterjed azon a távolságon, a 

 mely a rengés centrális területe és a többi irányban levő rengési határok 

 között van. Még ÉK-felé is kicsúcsosodnék a rengéstől megrázott terület 

 alakja, ha Kolozsvárt is belevettem volna a rengési területbe, a hol szin- 

 tén érezték a rengést. De ezt mellőznöm kellett, mivel a közbeeső nagy 

 területről egyáltalában semmi adat sem állott rendelkezésemre. Érdekes 

 azonban az, hogy Kolozsvár beleesik a rengés centrális területének és az 

 első rengési övnek a hossztengelyébe. 



A fr.-től megrázott terület nagysága 72800 km^ tehát a legnagyobb 

 földrengések közé tartozik, a melyeket hazánkban a Xl-ik század óta 

 éreztek. A rengés területének hossztengelye, a mely ÉÉNy — DDK-i irá- 

 nyú, 320 km., a haránt tengelye pedig, a mely KKÉ— NyNyD-i irányú, 



