AZ litOl ÁPE. -i-IKI DÉLMAGYARORSZÁGI FÖLDRENGÉS. 303 



megrázott helység is, de ennek oka valószínűleg a talajban vagy a meg- 

 figyelési helyben keresendő. Érdekes az első rengési övben az, hogy a 

 Duna-Tisza közé eső részében, tehát Bács-Bodrogmegyében jóval gyor- 

 sabban gyengül a rengés hatása, mint másutt, kz első rengési öv hossz- 

 tengelye EK — DNy-i irányú, tehát összeesik a centrális terület hossz- 

 tengelyével. A hossztengely hossza 132 km., a haránttengelye pedig 

 86 km., tehát az egész terület 6400 km"^. 



3. A második rengési övbe esnek azok a helységek, a hol még a fr. 

 oly erős volt, hogy az órák megállottak, a falon függő tárgyak elmozdul- 

 tak, a függő lámpák ingásba jöttek és még a szabadban levők is meg- 

 érezték, tehát ezeken a helyeken a rengés erőssége 4° — 5° között vagy 

 4° volt. Ezen a területen a hangtüneményt még mindenütt hallották a 

 rengéssel kapcsolatban. Ez a terület is ellipsoid. Hossztengelye, a mely 

 majdnem összeesik az első rengési öv hossztengelyével, 230 km. hosszú, 

 a haránttengelye pedig 190 km. A második rengési öv területe tehát 

 24500 km'^. Ezen terület határait a következő helységek képezik : Szeged, 

 Dombiratos, Soborsin, Karánsebes, Anina, Oravicza, Báziás, Temes-Kubin, 

 Belgrád, Beocsín, Bulkesz, Bács-Kula és Topolya. Ezen rengési övbe esik 

 Szőreg (Szeged mellett), a hol egy ház a fr. következtében összedőlt. 

 Ennek az oka azonban valószínűleg a rozzantság volt, nem pedig a fr. 

 Összedőlt volna magától is, a fr. csak siettette. A második rengési övbe 

 esnek bele azok a helységek is, a melyeket az 1879 — 80-iki földrengések 

 meglátogattak. Ezen földrengések eredő helyein az ápr. 2-iki fr. aránylag 

 jóval erősebben lépett fel, mint másutt, a centrális területtől ugyanolyan 

 távolságban. Nagj^on közelálló tehát az a feltevés, hogy az ápr. 2-iki 

 fő rengés az 1879 — 80-iki rengések eredőhelyein relais rengéseket támasz- 

 tott, kivéve a bogáros — mokrini rupturát, a melyről ez nem mutatható 

 ki, de a temesvár — buziási és a buziás — moldovai vonalakról határozottan 

 kimutatható, mert Temesvárt, Mehalán, Buziáson, Moricz-földön, Fehér- 

 templomon, Báziáson aránylag jóval erösebb volt a rengés, mint bárhol 

 másutt, a centrumtól ugyanolyan, sőt jóval kisebb távolságban. 



4. A harmadik rengési övbe tartoznak azok a helységek, a melyek- 

 ben a rengés erőssége 3°^ — 4° között vagy 3° volt és már hangtüneményt 

 a rengéssel kapcsolatban nem észleltek. Ez a terület egy keskeny öv; a 

 fr.-nek Magyarországra eső területének északi, keleti és nyugati részén 

 körülbelül egyforma, délfelé azonban, Szerbiában, hatalmasan kiszélesedik. 

 Ennek az övnek a területe 38,000 km^. 



Általában véve a fr. délfelé jóval lassabban gyengült, mint más 

 irányokban. Leggyorsabban gyengült a fr. intenzitása délnyugaton és nyu- 

 gaton. A rengés még Eudolfsgnadon pusztító hatású, míg a hozzá leg- 

 közelebb eső Szerémmegyében, Indiában, alig érte el a 4" erősséget. Bács- 

 Bodrog megyében is hasonlót észlelhetünk. A sziklás talajon a centrum- 



Füldtaví Közlöny. XXXII. köt. Í90S. 21 



