304 LAJOS FERENCZ. 



tói nagyobb távolságban is erősebben volt érezhető a rengés, mint a 

 homokos vagy kavicsos talajon nagyobb távolságban. Jóval gyengébben 

 érezték a rengést azok a megfigyelők is, a kik pincze felett levő szobában 

 vagy bányában voltak a fr. alkalmával, így pl. Aradon, a hol még min- 

 denki jól érezte a rengést, egy cselédleány, a ki épen akkor a pinczében 

 volt, semmit sem vett észre. Vaskőről 4 adatunk van, a melyeknek nagy 

 eltérése legjobban bizonyítja, hogy jóval gyengébben érzi a rengést az, 

 a ki bányában vagy bánya felett van a rengés alkalmával, mint a ki alá 

 nem vájt talajon. 



Sok esetben nagyon nehéz volt a rengés intenzitásának fokát meg- 

 állapítanom, mivel a megfigyelők nagyon szűkszavúak a rengés hatásának 

 megjelölésében. Sokszor csak annyit jeleznek, hogy kár nem történt, a 

 miből azonban a rengés erősségére következtetést vonni nagyon nehéz. 

 A mely községben a rengés kárt okozott, ott tekintetbe vettem a község 

 nagyságát is az intenzitás fokának megállapításánál. 



A mi az időadatokat illeti, a megfigyelések túlnyomó része a rengés 

 beálltát d. u. 6 ó. előttre teszi, 5 ó. 48 p. és 6 ó. közé. Amannak ezen 

 határokon kívül eső adatok is, de oly csekély számban, hogy tekintetbe 

 nem vehetők a többi túlnyomó számú adattal szemben. Teljesen meg- 

 l)izható adataink azonban még egyáltalában nincsenek s így le kellett 

 mondanom a homosisták szerkesztéséről. Az epicentrumban a fr. beállási 

 idejéül bátran elfogadhatjuk az 5 ó. 47 p.-et, annál is inkább, mivel ez 

 megegyezik azzal az adattal, a melyet dr. Kövesligethy Eadó tanár kapott 

 számítás útján. ugyanis a lembergi és bukaresti observatoriumok idő- 

 adatai segélyével javította az epicentrum idejét és 5 ó. 47 p.-et kapott. 

 Az 5 ó. 47 i).-et még azért is elfogadhatjuk a fr.-nek az epicentrumban 

 való beállási idejéül, mert 300 m, terjedési sebességet véve fel mp.-kint, 

 a mi a rendes terjedési sebesség a hasonló felépítésű területek földren- 

 géseinél mint Délmagyarország, akkor a 300 km.-n}^ haránttengely be- 

 futására 16 p.-re vagyis a félátmérőére volna szükség, így tehát a fr. 

 határain a rengés beállási ideje 5 ó. 55 p. — 5 ó. 56 p. volna, a mit a 

 jobb megfigyelésen alapuló időadatok is megerősítenek. 



A megfigyelőktől adott irányok 4 csoportba oszthatók: I. a melyek 

 teljesen megfelelnek az epicentrumnak: i2. a melyek némi kis irányeltérést 

 mutatnak az e])icentrumtól, s ennek oka részben a megfigyelők tévedése, 

 részben pedig a rengés hullámainak a talajban való eltérülése : '.i. olyanok. 

 H melyek az igazi iránynak megfordítottját adják, a mi azonban könnyen 

 javítható ; 4. a melyek teljesen hibásak és végül 5. a melyek egyáltalában 

 nem adnak irányt, mert nem tudták meghatározni. 



A iHOzuds in'.ni.ére vonatkozólag az adatok sokszor nagyon tévesek : 

 legjobban kitűnik ez abból, ha az egy helyről beérkezett adatokat vizsgál- 

 juk, a melyek úgy a mozgás nemére, mint a lökések számára vonatkozó- 



J 



