AZ líKIl ÁPR. -2-IKI DÉLMAGYAROESZÁGI FÖLDRENGÉS. 305 



lag nagyon eltérők egymástól. A lökések számára vonatkozólag sok adat 

 igen nagy számot ad, mert a hullámokat is lökéseknek veszik. De azért 

 az adatok egybevetéséből mégis kivehető annyi, hogy a centralis területen 

 a rengés ]ökésekl)en nyilvánult, a melyeket hullámzó mozgás, majd resz- 

 ketés követett. A lökések száma a megbizhatóbb adatok szerint 1 — 5 között 

 ingadozik. A centralis terület közelében egyes helyekről a megfigyelők 

 oldali lökéseket jeleznek (ilyen adat azonban kevés van), a melyeknek 

 száma szintén 2 — 5 között ingadozik. A rengési övekben általában hul- 

 lámzó mozgásban vagy reszketésben nyilvánult a rengés a megfigyelők 

 állítása szerint. 



A mi a rengt'H tartarn.dt illeti, szintén nagyon eltérők és hibásak az 

 adatok, mert sok adat 80 — 40 — 50 mp.-nek, sőt 1 p.-nek mondja a rengés 

 tartamát. Ennek a nagy eltérésnek az oka az, hogy a megfigyelők a ren- 

 gés alkalmából nem gondolnak adatgyűjtésre, hanem csak utólag, sokszor 

 napok múlva emlékezetből írják az adatokat. A tartamra vonatkozólag 

 annyi mégis kihámozható a csekély számú megbizhatóbb adatokból, hogy 

 1 — 10 mp. között ingadozott. Általában véve az vehető ki az adatokból, 

 hogy a fr. tartama a határok felé lassan fogyott. A megrázott terület 

 határainál a tartam 1 — 3 mp. között ingadozik. 



A rengést kisérő hariijtilne.ményt különféleképen nevezik a meg- 

 ügyelők. Nevezik morajnak, dübörgésnek, dörgésnek, csörgésnek, hasonlít- 

 ják a vonat zakatolásához, távoli mennydörgéshez, terhes kocsi zörgéséhez, 

 hordók görgetéséhez. Vannak olyan adataink, a melyek egy helyre vonat- 

 koznak, hogy az egyik említi a hangtüneményt, a másik azonban tagadja. 

 Érdekes az is, hogy Bánlakon, a hol a rengés erőssége i>° volt, hang- 

 tüneményt a beérkezett két adat közül egyik sem említ, sőt mindkettő 

 azt állítja, hogy a rengés alatti recsegést a házak ropogása okozza. Vas- 

 kön az egyik megfigyelő, a ki a rengés alkalmából a bányában volt, szin- 

 tén tagadja a hangtüneményt. Néhány adat szerint a moraj a rengés után 

 következett be, a legtöbb adat szerint azonban a hangtünemény vagy 

 egyidejű, vagy — jóval többször - megelőző volt és pedig minél inkább 

 kifelé megyünk a centralis területről a rengés határai felé, annál inkább 

 nagyobb az időköz, a melylyel a moraj a rengést megelőzte. A mint az 

 adatokból kivehettem, a hangtünemény is gyengült a centralis területtől 

 kifelé, a mi különben természetes is. 



A rengés által megrázott terület geológiai i'iszonyait tekintve, ez a 

 legnagyobb részben diluvium, a folyók mellékén pedig alluvium. Ez alatt 

 levantei, pontusi s valószínűleg még régibb harmadkori lerakodások tele- 

 pültek, a melyek alatt végre az összetört alaphegység tömegei vannak, 

 ennek egyes szirtjeit még Horvát-Szlavonországban és a Krassó-szörényi 

 hegyekben felszínen látjuk. Valószínűleg ezen lesűlyedt és összetört 

 alaphegységnek az a törési vonala volt az ápr. 2-iki rengés oka. a mely 



21* 



