306 r>r schafarzik ferencz. 



mint már fentebb említettem, összeesik a Béga folyó völgyével. Ez már a 

 harmadik rengési eredő hely a Maros-Tisza és Duna közé esö területen. 

 A másik két törési vonal — t. i. a temesvár — mokrini és a buziás — ó-moldo- 

 vai — volt az eredő helye az 1879 — 80-iki délmagyarországi földrengé- 

 seknek. Ezt a két utóbbi törési vonalat dr. Schafaezik Feeencz állapí- 

 totta meg. 



ELŐZETES JELENTÉS A GÖMlíR ES SZEPESMECIYÉKBEN 

 ELÖFORDÜL(') (JÜAROZPORPHYEOKliÓL ÉS PORPHYROIDOKEÓL. 



Dr. Schafarzik FERBNCz-től. 



Gömörmegye E-ki, valamint Szepesmegye ideszögellő D-i részéből 

 visszatérve, bizonyos geológiai megfigyeléseimről röviden a következőkben 

 kívánok jelentést tenni. 



Ezen nagy kiterjedésű hegyvidék, melyet a gömör-szepesi érczhegység 

 neve alatt ismerünk, a bécsi földtani intézetnek még a hatvanas években 

 foganatosított geológiai felvétenyomán főleg agyagpalából, phyllites gneisz- 

 ből és kárpáti gneiszből áll, a mely utóbbi az említett geológiai térkép 

 szerint az agyagpala között egyes szabálytalan lencséket képez. Mindezeket 

 a kőzeteket a kristályos palákhoz sorolták, még pedig azoknak legfelső 

 részéhez. Ezek egyszersmind azon bányászati körökben jól ismert palás 

 kőzetek, a melyekben gazdag és változatos sorozatban rézércz-, antimonit-, 

 pyrit-, vaspát- és részben barnavas-, mangánpát-, ankerit stb. teleptelérek 

 és tömzsök fordulnak elő. 



Bár az ezen előfordulásokra vonatkozó irodalom nem mondható épen 

 szegénynek, mégis különösen ujabb időben nem akadt senki, ki a szóban 

 forgó hegytömegek kőzeteivel tüzetesebben foglalkozott volna. 



Mindjárt rozsnyói tartózkodásom első napjaiban sikerült tipusos 

 quarczporphyrt találnom, nevezetesen a rozsnyói és a csúcsomi völgyekben, 

 a mely utóbbi helyen a quarczporphyr kilométernél nagyobb átmérőjű töme- 

 get alkot. Kapcsolatban ezen quarczporphyr-előfordulásokkal, durvaszemü 

 szericzites palákat találunk, a melyekben kivált haránttörésben még igen 

 jól észlelhetjük a típusos porphyros szövetet. A porphyros szövet előidézői 

 füstszürke vagy más helyeken halváuyivékes quarczok, valamint egyes, 

 még teljesen el nem pusztult földpátszemek, mig a kőzet főtömege, neve- 

 zetesen a felzites alapanyag, valamint a földpátok legnagyobb része, vagy 

 esetleg ezek egészen is a nyomás következtében szétzúz(')dtak, mialatt a 

 réteglapokon chémiai átalakulás következtében, főleg a földpátok rovására 

 szericzites bevonatok keletkeztek. Az ilyen módon palássá vált quarcz- 



