A WINDGÁLLE QUARCZPORPHYRJÁNAK KORÁRÓL. 333 



Hatalmas fekvő redövel állunk szemben, mely kristályos kőzeteken 

 nyugszik. Alul cloggert találunk, melyre maim, majd eoczén, újra maim 

 és dogger következik. A dogerre végre quarczporphyr van települve, mely 

 alatt helyenként sötét palák találhatók, melyeket Heim és Schmidt wanthra- 

 cit paláknak)) neveznek. 



Különösen érdekes kőzettani szempontból a dogger. Felső részei 

 oolithos vasérczekből állanak. Az oolithszemeket.chamoisit alkotja, a vas- 

 ércz magnetit. Helyenként oly dús a kőzet magnetitben, hogy valóságos 

 magnetitpalának mondható. Első pillanatra valami régi kőzet benyomását 

 kelti, de a benne bőven előforduló belemnitek fiatal kora mellett szólnak. 



E kőzetet különben C. Schmidt részletesen leirta és megvizsgálta.^ 

 Kétségkívül másodlagos elváltozással van dolgunk, melynek okát Heim a 

 gyűrődés alkalmával előállott nyomásban keresi.^ Ugyanezen a nézeten 

 van C. Schmidt is.^ 



Egy másik érdekes jelenség a quarczporphyr fellépése. Kőzettani 

 leírását Schmidt adta.^ 



Leirása oly pontos és részletes, hogy ahhoz újat nem fűzhetünk és 

 így egyszerűen erre utalunk. Csak azt jegyezzük meg, hogy az alárendelt 

 mennyiségben fellépő plagioklas _L o-ra 85°, ± c-re 10° körüli kioltódást 

 adott, a mi az albit-oligoklas sorozatra utal. 



Nagyjában kétféle porphyrvarietást különböztethetünk meg, tömeges 

 és palás-féleséget, mely utóbbi dynamikai hatásoknak köszöni eredetét. 



Minket itt a quarczporphyr kora érdekel. 



A porphyrt először dr, Lussee fedezte fel 1826-ban, de korát illetőleg 

 nem tudott tisztába jönni. 



Tüzetesen azután Heim vizsgálta meg a többi kőzethez való viszonyát. 



Szerinte a quarczporphyr a Windgállen szénpalákra van települve.^ 

 Ez a település azonban fordított, mert a Windgálle redöjének keletkezése 

 előtt a szénpalák a porphyron nyugodtak. Magát a porphyrt a carbonnál 

 régebbinek tartja. 



Kiemeli továbbá,® hogy a quarczporphyr, a mely több helyen érint- 

 kezik a jurakőzetekkel, seholsem idéz elő azokon contact hatást és nem 

 hatol seholsem beléjük. Sőt a dogger alsó rétegei helyenként sok porphyr- 

 törmeléket tartalmaznak. E törmellékdarabok gyakran érintkeznek eg;y'- 



^ Über (lie Miueralieu des Eisenoolitbes an der Windgállen im Canton Uri. 

 Zeitsclir. f. Kr. u. Min. 11. kötet 597. és k. old. 



^ Meehanismus der Gebirgsbildung. I. k. 62. old. 



^ Geol. petr. Mittheilungen über einige Porphyre der Centralalpen etc. Nenes 

 Jahrb. f. Min. Geol. u. Pal. Beilage. Bánd. IV. 395. oldal. 



* Ibidem. 



'' Heim. 1. c. I. k. 38. és 48. oldal. 



'■■ Heim. Ibid. II. k. 116. oldal és I. k. 63. és 64. oldal. 



"23* 



