334 Dt BÖCKH HUGÓ ÉS D? SCHAFARZIK FERENCZ 



mással, míg a fentmaradó hézagok a clogger kőzetei által töltetnek ki és 

 telve vannak kitűnő megtartású kövületekkel, úgy hogy a quarczporphyr 

 kétségtelenül régibb a barna juránál. Úgy fogja fel e conglomerátos réte- 

 geket, mint valami régi porphyrsziget partján képződött alapconglomerátot. 



ScHMiDT idézett munkájában hasonló következtetésekre jut. Kibővíti 

 Heim megfigyeléseit még azzal,* bogy az úgynevezett alsó Furgelli-nél és a 

 kis Windgálle DK-i sarkában most a quarczporphyr alatt fekvő sötét színű 

 « szén)) -palák szögletes quarezporphyrdarabokat tartalmaznak. E palákat, 

 noha bennük szerves maradványt nem talált, a Bifertengrátlin Kothpletz 

 által talált *-^ középső carbonrétegekkel hasonlítja össze és ennélfogva a 

 quarczporphyr régebb a középső carbonnál. 



Röviden összefoglalva a dolgot, a Windgálle quarczporphyrja ma 

 nincs eredeti helyzetében; régi kőzet, a mely a Windgálle redőjét előidéző 

 gyűrődés alkalmával került mostani településébe. 



A Windgállére tett kirándulásaink e tekintetben meglehetősen eltérő 

 eredményre vezettek. 



A felső dogger szalagban ugyanis régi vasbányák maradványaira 

 akadunk. Ha innét mintegy 150" ÉNy-nak haladunk. Itt egy kis bevágás 

 K-i oldalán az egykori gletscher által simára csiszolt sziklafalon számos 

 palás quarczporphyrdykeot látunk sötét, tömött, palás szövetű kőzeten át- 

 törni. A mellékelt vázlat némi fogalmat nyújthat e dykeok nagy számáróL 



i. ábra. Quarczporphyr dyke-ok doggerpalában. 



A quarczporphyr mikroskopos vizsgálatnál intensiv mechanikai be- 

 hatások nyomait mutatja. Typikus kataklazos szerkezetet tüntet fel. 



A kőzet áll quarczból, erősen bontott földpátból, továbbá sericitből.*** 

 Az alapanyag allolriomorphszemcséssé változott. Feltűnő a kőzetben sza- 



* ScHMuyr 1. c. 433. oldal. 

 ** RoTHPLETZ. Steinkolilenforniatioii des T(idi imd derén Florpii. Abh. der 

 schweiz. Pal, Ges. VI. k. 1879.' 



*** Lásd ScHMiUT 1. c. 428- 430. oldal. 



