340 



Dí KÖVESLIGETHY RADO 



kilogrammnyi nyomó erőnek felel meg; g a nehézségi gyorsulás, a jég 

 s sűrűségét egyszerűség kedveért eyi/ne^ veszszük. Ha tehát q ^ l clm'^, 

 akkor e nyomás 20 tonna. Hogy e nyomás minő süppedést hoz létre, 

 azt csak akkor számolhatnók ki, ha ismeretesnek tételezhetném fel azon 

 egyenleteket, melyek rugalmas golyónak egyenetlen nyomás alatt létesült 

 alakváltozását tárgyalják. De ekkor is tudnunk kellene még a Föld rugal- 

 massági modulusát, s minthogy ez befelé bizonyára nem állandó, azon 

 törvényt, mely szerint sugármentén változik. 



Mi a következő kerülőn jutottunk czélhoz, mely egyszersmind a 

 probléma összes ismeretlen physikai faktorainak befolyását 

 is tekintetbe veszi. 



Megkeressük a Hold hatását ugyanilyen keresztmetszetű 

 földprizmára, és minthogy megfigyelésekből tudjuk, miképen 

 deformálódik a Hold befolyása alatt a Föld, mondhatjuk : a 

 jégokozta összenyomás úgy aránylik a Hold okozta megnyú- 

 láshoz, mint a jég nyomása a Hold nyújtó erejéhez. Minden- 

 esetre áll ez a tapasztalat által teljesen igazolt feltevés alatt, 

 hogy mindkét erő a Föld rugalmassági határán belül van. 



Ha iH jelenti a Hold tömegét, akkor ennek hatása a 

 Föld középpontjában lévő tömegegységre 



1. ábra. 



Po=f 



m. 



a hol R a Hold közepes távolságát jelenti a Földtől, / pedig a tömeg- 

 vonzási állandó, a mely cf felszíni gyorsulással 



,. M 



egyenlettel függ össze, ha M a Föld tömege és r közepes sugara. A Hold 

 hatása a földfelszínnek közvetlen alatta fekvő A pontjára hasonlóan 



PA=f 



}n 



í 



hl 



T 

 -9 — - 



R 



{R-rf 



a mennyiben közel -yr = „ lévén, a nevezőben álló binom kifejtésében 

 •^ /1 60 



ezen kis törtnek a második és magasabb hatványait elhagyhatjuk. Azon 

 erő, melylyel a Hold jobban vonzza az AO hasáb A oldalát, mint alap- 

 ját, a melylyel tehát a hasábot nyújtani iparkodik, lesz 



vagy g előbb adott jelentése miatt 



P, = 2.7 



Jl 



