i3 



A RÉGI SZINLÖK MAGYARÁZATÁHOZ. 341 



Ez a hasábot nyújtó erő, feltéve, hogy tömege az egységgel egyenlő. 

 Ám q keresztmetszetű és a földsugárral egyenlő hosszú hasáb tömege 



a = qrüQ, 



ha 8q a Föld közepes sűrűségét (Sq ~ 5,53i jelenti. A tényleges P nyújtó 

 erő tehát 



P = ,«Pi vagy P= ^gq, s^ '- ( ^- )' 



és a két erő viszonya 



P ~ í m \ r'l vSq ' 



Minthogy a Hold tömege közel 80-szor kisebb, mint a Földé, 



M R 



— = 80, ~ = 60, 8 = 1, -Sn = 5.53, r = 6 370 000 m és feltevés szerint 

 m r 



h = 2000, úgy 



^==491. 



A jég nyomása tehát 49i-szer akkora hatást idéz elő a földkéregre, 

 mint a Hold vonzása. 



Most felhasználjuk azt a tapasztalati tényt, hogy a tengerjárás fél- 

 havi periódusa a mareographok adataiból teljesen hiányzik. Ez annyit 

 jelent, hogy e periódusban a szilárd Föld dagálya és apálya épen akkora, 

 mint a vize. De a víz emelkedése a 14 napi periódusban négyszer kisebb, 

 mint a félnapos periódusban, tehát elméletileg 138 mm, különben oly 

 mennyiség, melyet a horizontális inga segítségével közvetlenül is sikerült 

 kimutatni. (A legnagyobb a hajlás, melyet a horizontális* inga mutat, 

 midőn a Föld színén egy A hosszúságú, a magassággal bíró hullám fut 

 végig. 



a = 206 265 



A 



Az ár-apály hullám esetén A = 20 millió m, a Föld fél kerülete és 

 Eebeuk-Paschwitz megfigyelései szerint, melyet többféle módon redukált, 

 a Hold okozta legnagyobb talaj hajlás 0'.'00522, a minek a = 80,6 mm 

 emelkedés felel meg, mely a Hold által a szilárd földkéregben keltett 

 dagályhullám magassága. Minthogy az inga ugyanoly nagyságú egész 

 napi periódussal biró hullám jelenlétét is mutatja ki, a 14 napos perió- 

 dus kimaradásából következtetett földdeformáczió közvetlenül megfigyelt 

 és igazolt jelenségnek nevezhető). 



A fennti számítások szerint tehát a kontinens sülyedése a jégtakaró 

 nyomása folytán 491 X 0-138 m, vagy 



eo = 68 m. 



