IRODALOM. 373 



dély medenczéjével. Fölemlíti azután a szerző, hogy a kosteji anyagot össze- 

 hasonlította a felsö-lapugyi faunával is, mert innét is gazdag gyűjteménye 

 van ; míg bujturi gyűjteményét, a mely pedig sokkal nagyobb és teljesebb, mint 

 bármelyik múzeumé, nem használhatta, meii; még nincs kritikusan feldolgozva. 

 Ezeken felül még badeni, nyugat-francziaországi mioczén gyűjteményeivel, 

 valamint középtengeri és adriai recens anyagával hasonlította össze a kosteji 

 faunát. Fölsorol, illetőleg leir 570 faj csigát és 5 faj brachiopodát. A több 

 száz új faj közül legyen elég néhányat fölemlítenem : ConKS wagneri, Nassa 

 hanatica, Mnrex kostej a) ms, Fusiis kostej amis, Cancellaria brandenburgi, 

 Drillia etelkae,] Mangilia brandenburgi, Rhaphitonia lialavatsi, Natica kos- 

 tejana, Scalaria loerentheyi, Pliciscala transsylvanica, Euliuia halavátsi, Pgr- 

 gidÍ7ia, unica, Turbonilla hungarica, SolariiDii berthae, Cerithiuin evae. 

 Triforis imperatrix, Cerithiella kosiejana, Sandbergeria densesulcuta, Laciinu 

 banatica, Alvania brachia, Microliotia n. g. (Eissoidarum) brandenburgi. 

 Pseudonoba n. g. (Eissoidarum) pecídiaris, Scaliola semperi, Alaba elata, 

 Rissoina neriniformis, Hydrobia peregrina, Mathilda praeclara, Gegania 

 banatica, Vernietns sexcarinatus. Karica transsylvanica, Collonia globidifor- 

 mis, Gibbula renatae, Cyclostrema kostejanum, Tinostoma microdiscus, Ade- 

 orbis tomiformis, Propilidiuni circulare, Cocculina niiocaenica, Actaeon sub- 

 punctidatus, Bidla bitaeniata, Cylichnina parangistoma. A pteropodák közül 

 a Vaginella austriaca Kittl., a brachiopodákból pedig a Megathgris prae- 

 cursor n. sp., Cistella cistellula, S. Wood., Cistella. snbcordata n. sp., C. sub- 

 cuneata n. sp. és a Crania subrostrata n. sp. vannak meg a kosteji faunában. 

 Megemlítem továbbá, hogy a szerző valamennyi új faj diagnózisát szép 

 latin nyelven adja. A fajoknak azonban csak a leírása van meg, ábráik még 

 nem jelentek meg. Az összes új fajok rajzait Boettger a jövő évben fogja 

 közölni, a mikor a kagylókat is publikálni fogja, munkájának harmadik részében. 



Papp Károly dr. 



(2.) Dr, CziKBusz Géza : Balbi Adorján Egyetemes földrajza. V. kötél. 

 első rész. Az Aljjok és Kárpátok hegyvidéke. Nagy-Becskerek, 1899. 



Dr. CziRBUsz Géza nagy munkára vállalkozott, a mikor Balbi ' Adorján 

 német nyelvű nagy földrajzát megkezdte átültetni magyarra. Nagy munkának 

 kell ezt a vállalkozást mondanunk, mert a BALBi-féle földrajz, daczára újabb 

 kiadásainak, sok tekintetben javításra szorul. Az eddig megjelent kötetek (az 

 idegen kontinensek és az általános földrajz) arról tesznek tanúságot, hogy az 

 átdolgozás CziRBuszban mesterére akadt. Jelenleg nem foglalkozom a korábban 

 megjelent kötetekkel, sőt a fenn irt czímű kötetnek is csak azzal a részével. 

 a mely Magyarország geológiai viszonyait tárgyalja. 



Bámulatos hangyaszorgalommal gyűjtötte össze Czirbusz a magyar geo- 

 lógiai és geográfiai irodalom kútforrásait. Az a teménytelen hivatkozás, a mely 

 a szöveg közt, vagy sub rosa megtölti a művet, már magában olyan kincs, 

 a mely elévülhetetlen érdemeket szerez a szerzőnek. 



Még nagyobb érdeme azonban az, hogy ez a mű az első kísérlet hazánk 

 modern geológiájának összefoglalására. Hiba és tévedés nélkül ez természete- 

 sen nem készülhetett, de a mi hibája vau az összefoglalásnak, annak leg- 



