378 IRODALOM. 



A leirt területen EÉK — DDNv-i irányban még felső krétakorú lerakodá- 

 sok vonulnak keresztül, a melyek mindenütt a kristályos palákra települtek. 

 Túlnyomóan agyagpalákból és kouglomerátos márgapalákból, a meredeken álló 

 rétegkomplexus í'eküje felé pedig csillámos homokkövekből és közvetetienül a 

 kristályos palák fölött az alaphegység kőzeteiből képezett konglomerátból álla- 

 nak. A csillámos homokkőben a Gl((i(coit}(( (Oiujiludia) Keferslciin. Münst. sp. 

 lenyomatai fordulnak elő. Felső-Szolcsvánál szerző tisztátalan szénnyomokat 

 is konstatált. 



Régibb eruptiv kőzetek a tithonmeszek alatt fordulnak elő, míg a felső 

 krétakorú területen biotitdacitok törtek fel. 



Az Aranyos völgyének magasan fekvő kavicsterrasszai diluvialis korúak 

 és aranyat tartalmaznak, melyet azelőtt mostak is. 



Halaváts Gttla : 0-Sebeshely. Kosztesd, Bosoród, 0-Berettye (Hunyad- 

 megye) környékének földtani vií^zoinjai. 4 oldal. 



A hejárt terület a Sztrigy alsó folyásától K-re fekszik és annak keleti 

 részei 1265 és egész 144-2 m magas kúpjaival már a szászvárosi magas hegy- 

 séghez tartoznak. E terület geológiai alkata szorosan összefügg orographiai 

 tagoltságával. Míg ugyanis a magasabb hegység kristályos palákból, a domság 

 ellenben mediterrán lerakódásokból áll, addig az utóbbi aljában elhúzódó kavics- 

 terrasz diluvialiskorú, az árterek pedig a jelenkori vizek működésének ered- 

 ménye. 



A kristályos palák kivétel nélkül a középső csoportba tartoznak, apró- 

 és nagyszemű muskovit-biotit-gneissokból állanak, a melyek között pegmatitok 

 sőt vastagabban kifejlődve granitgneiss is található. 0-Sebeshelytől D-re a 

 biotitgneissokat egy 2 m vastag quarzporphyr-dyke töri át, mely ép úgy, mint 

 maguk a gneisspadok, 11^ felé 50°-kal dül. Schafarzik Feeencz. 



ScHAFAKziK Ferencz : Bukova és VárJiely D-i környékének geoloyiai 

 viszonyai. 10 oldal. 



A geologiailag fölvett terület Krassó-Szörény- és Hunyadmegye határán, 

 a karánsebes — hátszegi útvonaltól D-re, illetve a Vaskapui hágótól D-re fek- 

 szik. Orographiai szempontból e terület röviden a Vurvu Petri hegység E-i 

 lejtőjének nevezhető s legemelkedettebb része ama gerincz, mely a Vurvu Petri- 

 ben magában 2199 m magasságot ér el. Geologiailag e terület kiegészítő részét 

 képezi a már előbb bejárt Retyezát hegységnek. 



A Vu. Petri vidéke a kristályos palák középső csoportjából, nevezetesen 

 muskovitgneissokból áll, a melyek közé hatalmas orthogueiss (szemes gneiss) 

 tömzs van beékelve. Innét E-ra Ny — K-i csapás mellett a kristályos palák 

 középső csoportja képez meglehetős széles övet s ez főkép phyllitekből, serici- 

 tes phyllitekből és zöld palákból áll. Ez az öv alkotja egyszersmind a Ny — K-i 

 Bisztra-depresszió meredek szélét, melyben különösen a Vaskapu-szoros vidé- 

 kén krétakonglomerátok rakódtak le. Ugyanazok a rétegek ezek, melyeket 

 ifj. NopcsA Ferencz báró mint szent-péterfalvi rétegeket vezetett be az iro- 

 dalomba s melyekben Zajkánynál szénnyomok is mutatkoznak. 



A Vaskapu-szorostól K-re és Ny-ra végül mediterrán rétegek fordulnak 



