IRODALOM. 379 



elő, a nélkül azonban, hogy egymással összefüggenének, a melyekben Várhely 

 környékén tengeri kövületek találhatók. Bauczárnál van bennük egy körülbelül 

 1 m vastag barnaszéntelep is. 



Diluviális és alluviális kavicslerakódások különösen a Bisztra és Zajkány 

 hegyi folyók partjain láthatók. Pálfy Mór. 



Gesell Sándor : A komái völgyben, bucsumi völgyben és a Botes, Ko- 

 rabia, Vulkoj hegyek körül Alsó fehérmegy ében fekvő aranybányászat 

 bányageologiai viszonyai. 7 oldal. 



A kornai völgyben a bányászat részben az andesitben és dacitban, rész- 

 ben a helyi üledékben és kárpáti homokkőben folyik. A bucsumi völgy sászai 

 részében, a Concordia-bányában az érczelöfordulás egy a homokkőbe beágya- 

 zott konglomeráthoz van kötve és oszlopszerüen lép föl ; eddig mintegy 85 m 

 mélységig észlelték. Itt is, mint e bányavidéken általában, a lapos teléreknek 

 a függélyes erekkel való találkozásai képezik a dúspoutokat. A Botes hegyen 

 az aranybányák agyagpalára települt kárpáti homokkőben vannak, a melyben 

 az érczvezetés nem oszlopszerű, hanem a rétegzettséggel párhuzamosan övszerű. 

 Ehhez hasonló a szomszédos Korabia — Vulkoj érczvezetése is. 



SCHAFAKZIK F. 



Teeitz Péter: Jelentés az iS99-ik év nyarán végzett talajfölvételi mun- 

 kálatokról. 10 oldal. 



Szerző Fülöpszállás és Solt (Pestm.) geológiai és talajviszonyait tár- 

 gyalja s behatóan foglalkozik az alluviális lösz képződésével. A mikor a tavaszi 

 ár még az egész területet szabadon ellephette, a benne lebegő iszap legnagyobb 

 része a mocsarakban és mélyedményekben rakódott le. A midőn a víz vissza- 

 húzódott és az elárasztott területek kiszáradtak, a forró nyári szelek fölkavar- 

 ták a laza, száraz iszapot és szétszórták azt. A por ama részéből, mely száraz 

 talajra esett, a likacsos lösz lett ; a másik része, a mely a tavak sziksós vizébe 

 Inillott le, abban addig lebegett, míg a víz el nem párolgott s csak a tavak 

 kiszáradásakor rakódott le. Miután tehát vizben üllepedett le, teljesen tömött 

 szerkezettel bír. E képződmény kiszáradása egész jellemző módon történik. 

 Először ugyanis csak a felső rétege szárad ki, a mely aztán a híg pépszerű 

 anyagot úgy fedi, mint a jég a vizet. Nyáron ez a folyamat igen gyorsan 

 történik, minek következtében a fölszínen számtalan repedés keletkezik s az 

 egyes lemezek cserépszerűen elválanak. Ezt a tüneményt cserepesedésnek mond- 

 juk. Az eső vize ezekből a cserepekből az agyagot ki és a mélységbe mossa, 

 a mi által az amúgy is már kötött talaj «teljesen kővé változik". Ezeket a 

 földes kő- vagy agyagkő-rétegeket, ha nagy a mésztartalmuk, csapőföldnek ; 

 ha meszet nem, de sok humuszt tartalmaznak, szikfol,-nBk mondjuk. — Végül 

 következik Kistelek (Pestm.) agrogeologiai viszonyainak ismertetése, a mely- 

 nek talaját futóhomok, lösz és a Tisza alluviuma képezi. 



HoRusiTZKY ÜEífRiK: Nagy- Ölved, Magyar-Szölgyén és Csata környé- 

 kének agrogeologiai viszonyai. 11 oldal. 



Az oro- és hydrographiai részben szerző az Esztergommegyében fekvő 

 területének ivóvízzel való ellátásával foglalkozik és határozottan mélyebb fúrá- 



Főldlaiü Küzlünij. XXXII. köt. 1902. 26 



