380 IRODALOM. 



sokat ajánl, miután itt csupán a pontusi rétegek átfúrása után várható ele- 

 gendő mennyiségű s egyszersmind egészséges ivóvíz. — A terület alkotásában 

 részt vesznek : mioczén, plioczén, diluviális és alluviális lerakódások, a melyek 

 ismertetésekor szerző különösen egy löszanyagot emel ki, a mely eredeti szer- 

 kezetét oly módon változtatta meg, hogy elsődleges fekhelyéről átmosatott vagy 

 pedig az által, hogy területe mélyebb fekvésénél fogva az esőzések következ- 

 tében vízállásos lett. Mindkét esetben kötöttebb, mint az eredeti lösz, a miért 

 is szerző löszof/yagníik nevezte el. A talajismereti részben a talaj termőképes- 

 ségének tényezői következőkép vannak összeállítva : 1 . a vidék meteorogiai 

 viszonyai ; 2. földrajzi és térszíni viszonyai ; 3. vizei és azok geológiai mííkö- 

 dése, a földárjának mélysége, fekvése és keringése, továbbá egyéb víztartó 

 rétegek; 4. a vidék keletkezése, szerkezete és geológiai viszonyai; 5. a talaj- 

 nem petrographiai viszonya ; 6. a talajnemek összetétele főalkotórészeik sze- 

 rint ; a felső és alsó talajnemek physikai és cbemiai sajátságai ; 7. a mívelés 

 módja. — Ezt követi a talált talajnemek átnézetes 'összeállítása. 



TiMKÓ Imre : Jászfalu, Csúz, Für, Kürth községek (Komárommegye) kör- 

 nyékének agrogeologiai viszonyai. 7 oldal. 



A terület pontusi, diluviális és alluviális képződményekből áll, a melyek 

 közül az első kettő nagy kiterjedésű, míg az utolsó alárendelt. Az itt elő- 

 forduló fiatal harmadkorú képződmények a terület fővizének, az ú. n. Páris- 

 csatornának bal partján : homok, homokkő, márga és agyag, a melyek a magas- 

 latok meredek lejtőin szép föltárásokban láthatók; a jobb parton hullámos 

 területet borítanak ezek. Míg azonban ott a plioczénképzödmények diluviális 

 takarója rendesen lösz, a mely közvetetlenül a fenti pontusi képződményekre 

 telepedett, addig itt diluviális, vastartalmú homok fedi őket, a mely alatt 

 homok, némelykor homokkő, sohasem azonban agyag vagy márga következik. 

 Legfiatalabb (?) plioczénképződmény az egy-két helyen előforduló kavicsle- 

 rakódás. Diluviális képződmények közül a löszön és kevéssé homokos löszön 

 kivül van e területen még vasokkeres homok és vörös, babérczes agyag. A talaj- 

 fajokra vonatkozólag szerző megjegyzi, hogy a pontusi képződmények igen 

 változatosakat szolgáltatnak. Nehéz, kötött, sárgás és kékes agyagok úgy a fel- 

 talajban, mint az altalajban elég gyakoriak; a feltalaj sokszor homokos agyagba 

 megy át. Az agyag altalaja homok, vékony agyagrétegekkel, dendrites márga, 

 löszszerű homok vagy durva homok. A diluviális talajok közül a vályog leg- 

 nagyobb elterjedésű, löszszel az altalajban. Az alluviális talajok — homokos, 

 humuszos vagy székes agyagok ; fekete agyag, illetve homok és iszap altalajjal — 

 vékony szalagok alakjában húzódnak végig a vízerek mentén. 



GüLL "Vilmos. 



