TÁRSULATI ÜGYEK. ^°' 



lOO^ deczemher hó 3.-ün. Elnök : T. Koth Lajos. 



Titkár bejelenti a november hó 5.-én tartott választmányi ülésen válasz- 

 tott tagokat: Schafarzik Ferencz dr. ajánlatára rendes tagnak választatott a 

 m. kir. orsz. meteor, és földmag nességi intézet Budapesten, a m. kir. orsz. 

 meteor, és föld)nágnességi ohservatormm 0-Gyallán és a m. k%r\ Konkoly- 

 alapitvmiyú astrophysikai ohservatorium Ó-Gytdlán ; a rendes tagok sorából 

 az örökítök közé lépett Kalecsinszky Sándor m. kir. fövegyész Budapesten és 

 pártoló tagnak választatott a uRudai t2 apostol hánya-társulat Brádon. 



Előadások : 



(1.) Illés Vilmos: Dobsina területe nyugati részének bányageologiai vi- 

 szonyai. 

 A terület alapközete a gránit és ennek különféle faciesei. Ezen feksze- 

 nek a devoni dioritok, diorit-palák, valamint a chlorit-palák. A carbont agyag- 

 palák, melyekben egy vékony graphittelep is van, továbbá konglomerátok ké- 

 pezik. Ezekre következnek a permi konglomerátok, homokkövek és palák. Az 

 alsó trias homokkövekből áll, melyeken ismét meszes márgák fekszenek. Ezek- 

 ben jelentéktelen vasércztelepek is vannak, míg a jégbarlang alatt levő szürke, 

 estheriákat tartalmazó mészmárgában vékony széntelep fordul elő. A felső 

 triast kövület nélküli mészkő alkotja. Fiatalabb képződmények a meszes kon- 

 glomerát és a mésztufa. Az eruptiv-kőzetek sorába tartozik még a serpeutin, 

 mely a mészkőben fekszik. 



Az érczelőfordulási viszonyokról, miután a bányák régen beomlottak, és 

 a rájuk vonatkozó irodalom is szegény, csak kevés adatunk van. A mészkőben 

 helyenként vas, az agyagpalákbau réz- és ezüstérczek fordultak elő. 



(Í2.) Kadic Otokár dr. ismerteti Gorjanovic zágrábi tanárnak a Kií pinán 

 talált diluvialis ősemberi csontokról szóló munkáját. 



Gorjanovic munkájában a paleolitikus, diluvialis ember kövült maradvá- 

 nyairól van szó, melyeket a szerző Krapinán egy diluviáliskorri barlangkitöl- 

 tésben talált. A barlang kitöltésének diluvialis korát nemcsak a keletkezési 

 módja, hanem a benne talált nagyszámú diluvialis fauna is bizonyítja. A leg- 

 alább is tíz különfélekorú egyéntől származó emberi maradványok közül az 

 igen kidomborodott és előrehajlott, vastag szemívek és a hatalmas fodrokkal 

 és redőkkel ellátott fogmaradványok majomjellegekre, ellenben a magas hom- 

 lokmaradványok és primitív kőszerszámok emberi jellegekre mutatnak. Ezek 

 a pitekoid és antropoid jellemek mostanáig egy esetben sem voltak így egye- 

 sülve észlelhetők, mely tény, az emberi nem korát bizonyító tények mellett, a 

 krapinai leletet igen fontossá teszik. ■Gorjanovic ezen ősembert a neander- 

 völgyi embercsoportba számítja és Homo neanderthalensls var. Krapinensis- 

 nek nevezte el. 



