DE MELCZER GUSZTÁV. 



jelent meg ((Adatol: a budai Calcii kristálytani ösmeretéhez* melyben a 

 budapesti Kis-Svábbegynek és az ürömi Bókahegynek calcit-ikerkris- 

 tályain végzett méréseiből nyert újabb eredményeket ismerteti meg. Ösz- 

 szesen 23 kristályformát ismertet meg e calcitokon és közöttük 9-et, 

 melyek a calcitra általában újak. 



Ugyanitt jelent meg még ebben az évben « Baryt DobsináróU 

 című értekezése, melyben az első baryt kristályokat ismerteti meg a 

 dobsinai «Massörter» nevű vasbányákból. Ez értekezésében nemcsak a 

 dobsinai, hanem a budai baryt tengelyszögét is megállapítja i\7/-fényben. 

 A vaspáton ülő dobsinai baryt kristályok külalak tekintetében egészen 

 eltérők az eddig ismeretes magyar barytoktól. Ezeken ugyanis 18 alakot 

 állapít meg Melczer, közöttük a (772) piramist, tehát olyan lapot, melyet 

 a baryton eddig nem észleltek. 



Itt jelentek meg továbbá 1898-ban ((Adatok a budapest-környékbeli 

 calcit iker-kristálynak (ismeretéhez*. Ebben tárgyalja a calcitnak — 

 Va li és 2 R lapok szerinti ikerképződését. 



1899-ben: uTovábbnövéses calcit a budai hegyekből*. Itt kimutatja, 

 hogy a fiatalabb calcit generáció a régibb kristályok csúcsain jelenik 

 meg és pedig teljesen párhuzamos tengelyrendszerrel. 



1902-ben: tPyril a Monsoni hegyről*. A pyritnek sajátságosan 

 megnyúlt pentagondodekaideres kristályait ismerteti innen. 



í 904-ben: ((Adatok az aragonit symmetriájához és A libithe- 

 nitrőh. Nagyszámú etetési kísérlet alapján tanulmányozza az ara- 

 gonit symmetria viszonyait; a libethenitnek pedig a formáját, symme- 

 triáját es tengelyviszonyát határozza meg, melyekkel megerősíti G. Kosé 

 adatait. 



Ugyancssk itt jelent meg 1005-ben az utolsó kristálytani mun- 

 kája is « Adatok az a Ibii pontos ismeretéhez* címen. E jeles munká- 

 jában a Nadabuláról (Rozsnyó mellett) való albit kristályokat ismerteti 

 meg s egyúttal az addigi albitvizsgálatok eredményeit, de különösen a 

 kristály-geometriai állandókra vonatkozókat. 



Melczer Gusztáv sokoldalúlag volt elfoglalva, elfoglaltsági köre 

 azonban mindég tanári működésével és szaktárgyaival volt kapcsolatos, 

 így 1897 — 99-ig II. titkára volt a Természettudományi Társulatnak. 

 Azonkívül tanított a leánygymnásiumban is s midőn a tanításban és a 

 szakmunkálkodásban kifáradt — mint kitűnő hegedűs — üdülni a zené- 

 hez fordult, melyben mindég megtalálta a lelki szórakozást és üdülést. 

 A nyári szünidőben Dobsina környékén téve kirándulásokat, folyton 

 gyűjtött ásványokat, nem kerülte el azonban figyelmét egyetlen kőzet 

 vagy kövület sem. Éles szemét ós hangyaszorgalmát dicséri az a becses 

 kövületgyűjtemény is, melyet a dobsinai tengeri-karbonból gyűjtve, a 

 tud. egyetemi paleontológiái gyűjteménynek ajándékozott. Az ő gyűj- 



1* 



