TREITZ PÉTER 



emlékezünk vissza szerény, kedves egyéniségére, egyenes jellemére. 

 Búcsút vett rajongással szeretett szaktárgyától s tanítványaitól. 



Bánatunkat némileg csak az a tudat enyhíti, hogy bár korán ra- 

 gadta el kedves társunkat a halál, mindazonáltal kötelességének eleget 

 tett, tett annyit, a mennyit tennie a sors engedte. 



SOS FÖLDEK A NAGY- ALFÖLDÖN. 



TEEITZ PÉTER-tŐl. 



A vízben oldható sóknak a talaj felső rétegeiben való fölszapo- 

 rodása éghajlati hatásoknak eredménye s száraz aszályos éghajlathoz 

 van kötve. 



Sivatagos klima zónájában, mind az öt világrészben, sós a föld. 

 A talaj felső rétege sókkai van átitatva, az összegyülemlő csapadékvizek 

 pedig sós tavakat alkotnak. A sós földek és sós tavak regi ója azonban 

 belehúzódik a nagyobb csapadékú területekbe is. Tüzetesebb tanul- 

 mányozásuk után kitűnt, hogy kialakulásuk nem annyira a csapadékok 

 mennyiségével, mind inkább azzal a körülménnyel van kapcsolatban, 

 hogy a lehulló csapadék nagyobb része átszüremkedik-e a talajon s 

 levezetődik-e a földárjában vagy sem. 



A víz körforgása a természetben oly képpen folyik le, hogy a 

 tengerből kiemelkedő pára a szárazföld fölé kerül s itt csapadék alak- 

 jában lehull a földre. Lassanként lehatol bizonyos mélységig az alsó 

 rétegekhez alkalmas körülmények között összegyűlik s a földárjának 

 nevezett földalatti vízfolyásban elfolyik, végezetül a tengerbe jut vissza. 

 Ilyen körülmények között, a földet alkotó ásványoknak elmállásakor és 

 a vegetatio maradványainak elbomlásakor keletkező új vegyületek, az 

 alkáliáknak és földfémeknek vizben oldható egyszerű sói, nem szaporod- 

 hatnak fel a talajban, minthogy az átszüremkedő és elfolyó víz kilúgozza 

 őket belőle. 



Bizonyos klimatikai hatások alatt azonban a víznek föntvázolt 

 körforgása megváltozik. Nevezetesen a lehulló csapadéknak legnagyobb 

 része nem ér rá lefolyni, hanem visszakerül ugyanott a hová lehullott 

 a levegőbe. Kezdetben lehúzódik e helyt is a mélyebb rétegekbe, de 

 ott megreked ; a nedvesség főtömegét a száraz évszak alatt uralkodó 

 fön jellegű szelek fölszivják a talaj kapilláris csövein át a felszínre s 

 itt elpárologtatják; csak igen kis hányad kerül a föld árjába s ennek 

 közvetítésével a tengerbe. A föld alkotórészeinek, nevezetesen az ásva- 



