14 TREITZ PÉTER 



Az elpárolgó sós vízből leváló sók azonban nem maradhattak vál- 

 tozatlanul a különféle természetű talajokban. A sós talajrétegen átszű- 

 remkedő csapadékvizek különféle elváltozásokat okoztak bennök. A talaj 

 sóinak átalakulása az anyaföld természetét is megváltoztatta, ennek 

 folytán különféle természetű talajok alakultak, nevezetesen székes vagy 

 szikes talajok, széksós talajok és sós talajok. 



A székes és sós talajok kialakulása. 



Az előbbiekben láttuk, hogy a folyók a Nagy-Alföld felszínét borító 

 rétegek kialakulása óta folyási irányaikat többször megváltoztatták, a 

 régi medreiket elhagyták s a lőszrétegekben újakat mélyítettek maguk- 

 nak. Az újkori medrek mindannyian sokkal mélyebb fekvésűek, mint a 

 régiek, úgy, hogy ez utóbbiakba már csak a legritkább esetben kerül 

 az árvizekből folyóviz. A régi medrek magasan vannak a folyóvíz mai 

 árvizszíne fölött s kizárólag belvizek levezetésére szolgálnak. Ártereik 

 enyhe lejtéssel nyúlnak bele a folyók mai völgyeibe. 



A homokterületekre és a lőszhátakra hulló csapadék mindeme 

 régi medrek közvetítésével jut a folyóba. A régi elhagyott folyóágyak 

 idővel eliszaposodtak, ma sekélyek ; a tavaszi árviz szétterül a mellé- 

 keiken s ártereik elmocsárosodtak, időnként kiszáradó rétségek lánco- 

 latává váltak. 



Nedves klima alatt, vizállásos helyeken, az elhalt vizi növényzet 

 részeiből tőzeg alakul, míg az aszályos klima alatt a folyton hulló por 

 és a vizállásos helyeknek időnként való kiszáradása, meggátolja növényi 

 részek eltőzegesedésót. Kiszáradáskor a növényi részek elkorhadnak s 

 elkorhadásuk alkalmával a szerves részek elégése után a hamualkat- 

 részek a talajban maradnak, annak sótartalmát szaporítják. Az Alföldön 

 a száraz időszakban ma is folyton hull a por. A futóhomokhoz közel 

 eső mocsaras helyeken az elhalt növényi részek porral keveredve jutnak 

 a talajba s itt bomlásnak indulnak. Minthogy az év nagyobb részében 

 vizzel vannak borítva, vagy legalább nagyon nedves helyzetben vannak, 

 bomlásuk kevés oxigén hozzájárulásával, vagy esetleg ennek teljes kizá- 

 rása mellett folyik le. Ilyen természetű bomlásnak terményei szerves 

 savak, míg a cellulose bomlás közben elszenesedik. A szerves savak 

 megmarják a talaj könnyebben málló ásványszemeit; a kovasavas ás- 

 ványokból agyag alakul, míg a szénsavas mész és szénsavas magnésia 

 összetételű ásványok feloldódnak a savas vizben s vele vagy a felszínen 

 vagy az altalajon átszűremkedve eltávoznak. A leírt körülmények hatása 

 alatt kialakuló talaj fekete színű, rendkívül agyagos, 20 — 30% agyag 

 van benne ; sok humuszt tartalmaz és teljesen mésztelen. Minthogy a 

 rétségek fenekét foglalja el, származásának megjelölése czéljából réti 



