SÓS FÖLDEK A NAGY-ALFÖLDÖN. 17 



A minta a Békéscsaba melletti székes területről való ; a székes 

 földön egy ér húzódik keresztül, mely két méternyi vastagságban fekete 

 sós réti agyaggal van kitöltve. Az egész fekete réteg sóval van át- 

 itatva. 



Közvetlen az ér partján lősz az altalaj s a fölszínén székes a 

 talaj. Hasonló sós talajt találtam a Hortobágy szélén, a székes terület 

 közvetlen szomszédságában is. 



A fekete sós talajokat nevezik fehér alkáli talajoknak is, mert 

 alkalmas körülmények között felszínükön a kénsavas sók kivirágzanak, 

 ellentétben a székes talajokkal, melyek széksótartalmuk következtében 

 vizrekesztő tulajdonságúak s így a só nem virágozhatik ki rajtuk (kivéve 

 ha öntözés alá kerülnek), miért is mindég feketék maradnak. Az utób- 

 biakat fekete alkáli talajoknak nevezik. 



Közvetlen a fekete sós talajok mellett, mihelyt meszes altalajt 

 érünk, rögtön megváltozik a talaj sótartalmának összetétele. A kénsavas 

 sók megfogynak, a szénsavas sók pedig megszaporodnak benne, illetve 

 a meszes altalaj hatása révén a kénsavas sók szénsavas vegyületekké 

 válnak. A sótartalomnak elváltozása maga után vonja e sókat magában 

 rejtő talajréteg átalakulását is. A réti agyag székes agyaggá vál- 

 tozik. 



A székes agyag alakulásának első és nélkülözhetlen 

 alapföltétele a meszes altalaj. 



A Hortobágyon és Békéscsaba melletti székes területen, egymás 

 mellett találtam a kénsavas sókat tartalmazó sós fekete agyagot és a 

 szénsavas sókat rejtő székes földet. Az előbbinek szelvényében csak 

 210 cm mélyen találtam gyengén meszes réteget, míg az utóbbi alatt 

 40 — 50 cm mélyen már löszt tárt föl a fúró. 



A hazai székes talajok szelvényei, valamint a Fekete tenger part- 

 jain található széksós talajok, úgyszintén Romániában a hazaiakhoz 

 hasonló régi folyómedrek mentén és a sós tavak szélén levő széksós 

 talajok szelvényei világos bizonyítékai E. W. Hilgard tanárnak a 

 széksó alakulásáról szóló magyarázata helyességének: Széksó mindig 

 csak meszes talajban alakul. 



Lássuk most már, hogy mi módon alakulnak a kénsavas sók 

 szénsavas sókká, milyen körülmények között születik a széksó? 



A mocsarak és a réti agyagföldű árterek lősztáblákba vannak be- 

 vágódva, a széleiken tehát lősz az altalaj. A rétség sótartalmú vize 

 beleivódik a lősz lukacsos anyagába. A nyári száraz időszak beálltával 

 a száraz szelek és az insolatió együttes hatása alatt, a sós talaj nedves- 

 sége a felszínre szívódik. A párolgási veszteség pótlására fölhúzódik a 

 lősz hajszálcsövein az altalaj sós vize is s a só a viz elpárolgása után 

 megszilárdul, a talaj felső rétegének sótartalma nagyon fölszaporodik. 



Földtani Közlöny. XXXVIII. ltot. ÍE08 9 



