18 TREITZ PÉTER 



Az e helyen fölhalmozódó sók azonban a meszes lőszrétegen való 

 fölszívódásuk közben elváltoznak. A rétség vizében alkáliák s földfémek 

 kénsavas és humuszsavas sói voltak föloldva. A mint a sós oldat a talaj 

 lukacsaiban fölfelé mozog, útközben a talajlégből szénsavat nyel el, 

 e szénsavtartalma segélyével pedig a löszből szénsavas meszet old ki ; 

 az oldatban tehát szénsav és szénsavas mész van. 



A mint az oldatba szénsavas mész kerül, rögtön vegyi folyamatok 

 indulnak meg. Az oldatban lévő kénsavas alkáliák és alkálichloridok 

 szénsavas mész oldatával érintkezésbe lépve, szénsavas vegyületekké ala- 

 kulnak át, míg a mész a kénsavhoz és a sósavhoz kötődik. Ezt a vegyi 

 folyamatot laboratóriumban is lehet utánozni. Ha vizbe mészkőlisztet 

 keverünk, azután szénsavat vezetünk bele s lassanként hozzáöntjük az 

 alkáliák kénsavas sóinak és chloridjainak oldatát, bizonyos idő múlva 

 az oldatban szénsavas alkáliákat és kénsavas meszet lehet kimutatni. 1 



A szónsavas és kénsavas alkáliák továbbra is mozgó állapotban 

 maradnak s a talajnedvességgel fölfelé vagy lefelé mozognak, míg ellen- 

 ben a kénsavas mész vagy gipsz, mint igen nehezen oldódó só, a kelet- 

 kezés helyén kikristályosodik s ott a fölfelé és lefelé mozgó talajned- 

 vességben oldott sókat, a mint rajta áthúzódnak, elbontja. 



A mészchlorid, mint legkönnyebben oldódó só, azzal a csekély 

 csapadékvízzel távolodik el, mely ezen a talajon aszályos klímában is 

 átszüremkedik. 



A rétség barna vizében a kénsavas sókon és chloridokon kívül 

 még humuszsavas sók is vannak, nevezetesen humuszsavas alkáliák és 

 humuszsavas földfémek, továbbá csekélyebb mennyiségben humuszsavas 

 vasammonium. A humuszsavas sók oldata csak addig marad egyen- 

 súlyban, míg fölös mennyiségű szénsavas mész nem kerül hozzá. A mint 

 a humuszsavas alkáliákat tartalmazó viz a rétséget körülvevő lősz luka- 

 csaiba beivódik, s itt a talaj légből szénsavat nyel el s ennek segélyével 

 szénsavas meszet oldva föl, rögtön vegyi folyamatok indulnak meg. 

 A humuszsavas alkáliák és a szénsavas mész elbomlanak, az alkáliák a 

 szénsavhoz, a mész pedig a humuszsavhoz kötődve, egyrészről szénsavas 

 nátron, vagyis széksó és szénsavas káli vagy hamuzsír, másrészről hu- 

 muszsavas mész keletkezik. 



.1 szénsavas alkáliák tehát a növényi hamualkatrészeknek kén- 

 savas sóiból ás chloridjaiból, továbbá <t bomlásban lévő növényi alkat- 

 részék szerves vegyületeiből álálculnak szénsavas mész és szabad szénsav 

 közvetítésével. 



A humuszsavas mész nehezebben oldható, mint az alkáliák hasonló 

 összetételű sói, ennélfogva leválik keletkezési helyén. A rétségek szélén 



1 E. W. Hilgard. Berichte der Deutschon Chern. GeRellschaft. Jg. XXX. 



