SÓS FÖLDEK A NAGY-ALFÖLDÖN. 19 



tapasztalhatjuk, hogy a lösznek közvetlenül a fölső humuszos réteg 

 alatti része 50—60 cm. vastagságban szürke színű, vagyis humuszos 

 oldattal van átitatva. A humuszsavas mész a legváltozóbb szerves só, a 

 baktériumok nagyon könnyen bontják föl, a fölbontáskor mészoxid, 

 szénsav és viz származik, a mészoxid rögtön egyesül a szénsavval, szén- 

 savas mészszé. De ez az újonnan alakult szénsavas mész összehasonlít- 

 hatatlanul könnyebben oldódik mint a régi, mely eredetileg a talajnak 

 volt alkatrésze s így a talaj oldata mind meszesebbé válván, a sók 

 átalakulása folytonosan fokozódik. így magyarázhatjuk meg magunknak 

 azt a nagymértékű átalakulást, mely évente a székes talajokban végbe 

 megy. 



Télen és tavaszszal a felszínről az általaiba mosott szóda a 

 mésztélen humuszos részben kivált gipsz Itatása alatt kénsavas nátronná 

 válik : a nyári m<'le</ beálltával a talaj párolgása növekedik s a kén- 

 savas nátron oldata újra fölfelé emelkedik s a gipsz helyén levált 

 szénsavas nirsz közvetítésével újra szódává alakú! ; ez a folyamat évről- 

 évre ismétlődi!:. 



így azután megeshetik, hogy az év bizonyos szakában a székes 

 talajokban nem találunk széksót, elemzéssel nem tudunk székeót kimu- 

 tatni, mert a talajvízzel lefelé húzódó széksót a gipsz átváltoztatta s 

 így az egész székes rétegben nincs szóda. Ha ugyanezt a talajt az őszi 

 esők beállta előtt vizsgáljuk meg, 0*1 — 0"4°o szódát tudunk benne ki- 

 mutatni. 



A széksó mindig szabad só alakjában marad a talajban, csak a 

 fönt leírt mutatiónak van az év száraz és nedves szakában alávetve. 

 A káli sói azonban az agyagos talajban már nem maradnak ilyen moz- 

 gékony vegyületeknek, hanem a talaj zeolithos összetételű alkatrészei 

 lekötik. A székes talajoknak agyagos részében ennélfogva igen fölszapo- 

 rodik a káli, a nátronsók pedig igen megfogynak. A IV. és V. táblá- 

 zatban fölsorolt talajok közül a békés-csabaiban 53%-nyi sósavban 

 oldható rész, 1 '360/0 kálium s csak 0'15% nátrium van. Az V. táblá- 

 zatban a kúnszentmiklósi talajban 1*50% kálium és 02á% nátrium. 

 Hasonló arányt találunk az amerikai székes talajokban, a kálium és a 

 nátriumsók között. 



A székes talajokban a sók mennyisége mindig attól függ, hogy az 

 illető helyen milyen a csapadékvizeknek a mozgása. Ha az illető talaj 

 helyzete olyan, hogy a reá hulló csapadékból sok folyik el, akár a fölszinen, 

 akár pedig a talajon átszüremkedve a föld árjában, akkor csak igen kevés 

 só marad meg benne, ezek közöl is csak azok, melyek a talajban le- 

 kötődnek, a könnyebben oldhatókat elviszi magával az átszüremkedő viz. 

 Ha ez a végleges kilúgozás nem volna, akkor minden talajban óriási 

 sótömegek halmozódnának föl. 



