SOS FÖLDEK A NAGY-ALFOLDON. 



21 



V. TÁBLÁZAT. 



Duna-Tiszaközi homokterület székes földjei. 1 



I. sz. Sziksós homok Szeged vidékéről, Makraszéki sóstó mellől. 

 II. " * vályog Halas « Füzes pusztáról. 



III. « « « Félegyháza vidékéről Csongrád — Alpár út köze. 



IV. « « agyag Tetétlen puszta kunszentmiklósi Tételhalom közelében. 



Fekete-tenger partján a löszrétegek aljában 20 — 30 cm vastag 

 gipsz kőpadok alakultak. Itt azonban a gipsz kiválását nagyobbrészt 

 a tengervízben oldott sók okozzák. A hullámtaréj élén habzó tengervíz 

 porát a szél felkapja s messze, sok kilométer távolságra beviszi a szá- 

 razföldre. Nagy szél után a parton lévő növények szárain s levelein 

 sókivirágzást találunk. Az eső ezt a sóké véreket belemossa a talajba, 

 itt a lösz mésztaitalmával érintkezve elbomlik s a vegyi folyamatok 

 alatt származó gipsz egyik vízrekesztő réteg fölött kiválik. 



A különböző sók nem egyformán hatnak a talajra. Általában mond- 

 hatjuk, hogy minél több só van a talajoldatban, annál jobban, annál 

 könnyebben szüremkedik a víz rajta keresztül. De az egyes sók is külön- 

 féleképen hatnak. A talaj szűrőképességét a mészsók fokozzák, hasonlóan 

 az alkáliák kénsavas sói és chloridjai is, de aránytalanul kisebb mérték- 



1 Dr. Sigmond Elek. A valódi szóda vagy sziksó talajok egyes válfajairól. 

 Kisérletügyi Közlemények. IX. kötet. 2 .füzet. 



