TRKITZ PETEK 



4710 



■ 1 * r T " , ° t *?f"" »r- iraT^T- " 



VI 



301. 



ben; míg a szénsavas alkáliák a tálai kapillaritását egyenesen csök- 

 kentik. 



A széksónak fölszaporodása a talajban eme kétféle hatásnak ered- 

 ménye. Az agyagos részben lévő alkáli silicátok jobban lekötik a szék- 

 sót, mint más sót. Széksós vízben földuz- 

 zadnak s a talaj lukacsait kitöltve, szűrő- 

 képességét csökkentik. Ha a részleges ki- 

 lúgozás folyamata alatt a sók megfogynak 

 a széksónak a talaj szűrőképességét gátló 

 hatása mindjobban érvényesül, míg végre 

 a talaj egészen vízrekesztővé válik s meg 

 fogja a benne rejlő sókat. Ezek ezután a 

 talajnedvességgel együtt nyáron fölfelé, té- 

 len pedig lefelé mozognak, de vándorlá- 

 suk helyéről ki nem mosatnak. 



A sóknak eloszlását a székes talajnak 

 egymás alatti rétegeiben jól mutatja az 

 VI- ik táblázat. Az altalajban 00 — 90 cm 

 mélységben 0*11 % kénsavas só van, míg 

 a felszíni rétegben (0—30 cm) e sónak 

 nyoma sincs. Ugyan e helyen söprött sós- 

 mintában 81*4% széksó, 6*9 % konyhasó, 

 11 '5% szerves vegyület s csak 0*1% a 

 kénsavas só van. Az év négy szakában 

 azonban változik az egyes rétegek sótar- 

 talma, amennyiben a nedves évszak alatt 

 leszivárgó csapadékvizek a talaj sótartal- 

 mának főzömét az altalajba mossák, míg 

 a száraz évszak beálltával a felszíni párolgás hatása alatt fölemelkedő 

 talajvíz a felső rétegekbe szállítja vissza. Újra föl kell említenem, honn 

 a sók e mozgásuk közben el is változnak, ennélfogva az év különböző 

 szakában egyugyanazon helyen végzett vizsgálatok különböző eredmé- 

 nyeket fognak szolgáltatni. 



A hol az altalajvíz mozgása gyenge, ott mindenütt megtalálhat- 

 juk a kénsavas sókat vagy kikristályosodva, vagy csak a talajnedvesség- 

 ben föloldva. A bol azonban a föld árjának erős a mozgása s az altalaj 

 homok, ott az átszüremkedő csapadékvizek elviszik a kénsavas sókat s 

 csak a széksó és konyhasó marad a talajban. Ilyen állapotot talált 

 Dr. Sigmond Elek a Duna völgyében Kúnszentmiklós környékén (VI. tábla, 

 8. szám). 



A Duna völgyében az altalaj homok, benne a földárjának rend- 

 kívül erős a mozgása s elmosta az összes altalajba került kénsavas 



1. ábra. Puszta-Hortobágy szék- 

 talajának szelvénye. 



I. kúmuszosagyag, II. márgás. 

 lösz (átalakult lösz), III. márgás - 

 lösz gipsz kristályokkal, IV. rnár- 

 gáslösz csigákkal és mészkon- 

 krétiókkal, V. kék agyag,VI. sárga 

 márga, VII. sárga homok. 



