SOS FÖLDEK A NAGY-ALFÓLDÖN. 



sók is foglaltatnak. A száraz éghajlatú vidékek sós tavainak 

 vize mindég lúgos hatású. 



A II. táblázatban a Palicsi-tó elemzési adataiból látjuk, hogy eb- 

 ben a kénsavas sók mellett sok széksó is van. A Palicsi-tó állandó, a 

 mennyiben eddig csak egyszer száradt ki. 



Piuszanda-tó szintén az állandó vizű tavak közé tartozik, ebben is 

 sok szénsavas só van a kénsavas sók mellett. 



Eomániaban és Dél-Oroszországban sokkal aszályosabb a klima, 

 minek következtében itt a tavak sótartalma is sokkal nagyobb, úgy hogy 

 a fenéken az iszap alatt hatalmas sókéreg válik le a vízből. A tó szé- 

 lén a meszes tófenék fölött e helyeken is széksó virágzik ki; így az 

 összes tavak, még a tengerpart szélén levő limánok vize 

 is tartalmaz széksót. 



A löszterületen fekvő mindama tavak fenekén, melyek évente 

 kiszáradnak, nem gyűlhetik föl a kénes iszap ; mert a mi csekély meny- 

 nyiség keletkezik, az a beszáradás alkalmával elbomlik s a sulfid-sók 

 kénsavas sókká alakulnak. 



A víz elpárolgása után a tó feneke kezd száradni s mély repedé- 

 sek támadnak rajta, melybe az eső a felszínen kikristályosodott sókat 

 belemossa. A mint az altalajvíz párolgásával a sók újra a fölszínre 

 húzódnak, útközben a márgás tófenék mésztartalma a kénsavas sókat és 

 chloridokat átalakítja s a fölszínen már széksó virágzik ki. 



A söprött sók elemzési adataiból látható, hogy a kénsavas sók a 

 kivirágzott só tömegének csak egy kis százalékát teszik. 



A Palicsi-tó mellett levő — évente kiszáradó — Vértó és Sóstó 

 fenekén is csak széksó-kivirágzást találunk. 



A homokterületeken lévő, évente kiszáradó sós tavak mind szék- 

 sósak, a kiszáradt tófenéken söprött sóban alig van kénsavas só ; 

 80 — 90% széksó mellett alig találni 0*1 — 0*5% kénsavas sót. A homok- 

 terület magas fekvése folytán a homoki sós tavak sekélyek, évente 

 majd mind kiszáradnak. A homokos altalajon sokkal több víz folyik el, 

 mint a löszterület tavaiból. A tavak nem állandó jellegűek, a kilúgozás 

 pedig tökéletesebb bennük, ennélfogva sokkal kevesebb só van vizökben 

 föloldva; sótartalmukban a kénsavas sók pedig igen csekély mennyiség- 

 ben szerepelnek. Homokterületen fekvő tóvizekből csak egy van eddig 

 megelemezve, nevezetesen a halasi Sóstó vize (III. tábla. 7. .szám) ; ez 

 is inkább a homok és lösz határán levő tavak közé számítható. 



A III. tábla a déli Bácska löszterületi tavainak sótartalmát mutatja 

 be. Ezekben az állandó jellegűek sok kénsavas sót tartalmaznak, míg az 

 évente kiszáradókban kénsavas só csak nyomokban mutatható ki. 



A Euszandató Torontálmegyében Melence mellett van, ugyancsak 

 löszterületen. Állandó jellegű tó levén, sok kénsavas só van vizében. 



