28 TREITZ PÉTER 



A szürke székről lemosott fekete lé a termőszék és szürke szék 

 határán gyűlik össze ; a lemosott humuszos és agyagos réteg vastagsága 

 sokszor 50 — 100 cm-nyire is felszaporodhatik. Ez a fekete réteg annyi 

 agyagos részt, ebben oly sok vízben és lúgokban oldható kovasavas ve- 

 gyületeket tartalmaz, továbbá a talajváz alkatrész kevés lenne s a mi 

 van, az is annyira finomszemű, hogy ez összetételének alapján a növé- 

 nyek tenyésztésére alkalmatlanná válik. 



Felszíne azonban nem marad fekete, hanem hamarosan kristály- 

 tiszta fehér homokszemekkel fedődik be. A mint ugyanis a felső réteg 

 kiszárad, a talaj lukacsait a megszilárduló kovasavas és humuszsavas 

 vegyületek kitöltik s az egész réteg vízrekesztővé válik. Ezután a fel- 

 színre kerülő víz nem tud a földbe behatolni, hanem a mennyit (el- 

 áztat a felső rétegből, azt le is mossa onnan. De minthogy ez a vastag 

 folyadék igen lassan mozog, a homokot nem tudja magával vinni, csak 

 az agyagos részt, a humuszt és az ásványlisztet; a homok néhány milli- 

 méternj'i vastag rétegben fedi a felszínt. A homokréteg alatt átmenet 

 nélkül rögtön a fekete szurkos rétegbe jutunk le. 



Egyes növények még ebben a nagyon rossz talajban is megélnek, 

 gyökereik megakadályozzák a környezetükben lévő föld elmosását, de a 

 mellettük való földet persze elhordja a víz. annál jobban, minél távo- 

 labb esik tőlük. Ilyen módon igen lapos oldalú kis csonka kúpok ala- 

 kulnak ki, a csonka kúp tetején rövidszárú kis növénykékből egy kis 

 zöld folt támad; a kúp lejtőit pedig az imént tárgyalt módon kiváló 

 tiszta homokréteg födi. Végül a kúpok lábánál keskeny kis kanyargó 

 ereket találunk, a melyekben a hátakról lemosott fekete agyagos lé gyűlik 

 ö<sze és folyik le. Az ereket kitöltő agyagos oldat nem szárad meg, 

 mert semmi hajcsövessége sincs, legfölebb a felületen támad egy kis ke- 

 ény kéreg, de rálépve térdig is elsülyedhetünk a fekete sárba. 



Az ilyen terület tarka kinézésű, a fehér homokban fekete erek és 

 zöld foltok vannak, a fölszín olyan, mintha ragyás volna, azért ezt 

 ragyás sziknek is nevezik. 



Egyes területeken a víz jobban mozog, a lefolyás erősebb ; ily 

 helyen nem alakulnak kerek zöld foltok, hanem hosszan elnyúlt zöld 

 szallagok. A szallagok szélén 10 — 15 cm magas lépcsőfok forma kiemel- 

 kedés van s innen kezdődik a fehér homokkal födött lejtő, melynek 

 aljában van a víz vezető ér. 



Az ilyen terület azt a benyomást kelti a szemlélőben, mintha a 

 felület egymásmellé rakott padkákból volna összeróva, s a nép saját- 

 ságos külseje alapján találóan padkás széknek nevezte el. 



Némely helyen a székes réti agyag csak annyi széksót és oldható 

 humuszsavas és kovasavas vegyületeket tartalmaz, hogy gyepnövényzet 

 még megél rajta, de már gazdasági művelésre alkalmatlan. A gyep- 



