38 Dí SCHAFARZIK FERENC 



petroleumkongresszus is. Ezt követte ezután Liége-ben 1905-ben a má- 

 sodik. A nemzetközi kongresszusoknak a tudományra való kihatásáról 

 nem mindig egyformák a vélemények és úgy látszik, hogy a petróleum- 

 kongresszus az első és második alkalommal szintén bizonyos kivánni valókat 

 hagyott hátra. És bizonyára ennek a kielégítetlenségnek tulaj donitható, 

 hogy a liége-i gyűlés elhatározta, hogy a következő összejövetelt oly 

 országban kell megtartani, a hol petróleum is van, ezzel remélvén a 

 kongresszusnak méltóbb keretet és nagyobb súlyt biztosíthatni. S már 

 előre is jelezhetem, hogy ebben a feltevésökben nem is csalódtak ! 



A kongresszust 1907 szept. 8-ikára hívták össze Bukarestbe, Ro- 

 mánia fővárosába, hat napi időtartamra. Az ülésszakot megelőzőleg 

 Baikoiu-Bustenári-Kimpina-Morénire szűkebb szakkörben egy három- 

 napos, a kongresszus tartama közben pedig a nagyközönség számára 

 egy egynapos kirándulást terveztek ugyancsak Kimpina-Bustenáriba és 

 Szinaiába is, továbbá egy félnaposat Szlanikra az ottani sóbánya meg- 

 tekintésére és végre a kongresszus befejezése után egy kétnapos kirán- 

 dulást Gyurgyevóba és innen a Dunán le Csernavodára és Konstanzába 

 a Fekete-tenger partjára, az újonnan épült kereskedelmi és petróleum- 

 kikötő megszemlélése végett és legutoljára azután még egy többnapos 

 kirándulást Moldvába, a Bakaui petroleumterületek tanulmányozása cél- 

 jából. Mind eme kirándulásokban egy tanulságosan szerkesztett és sok 

 térképpel és szelvénynyel ellátott «guide» szolgált magyarázatul. 



A programmba fölvett előadások témái érdekeseknek és változato- 

 saknak ígérkeztek s emellett kilátás nyílott arra is, hogy Románia pet- 

 róleum területeinek bonyolódott geológiai viszonyaival közelebbről is 

 megismerkedhessünk. Különösen reánk nézve volt csábító ez az alkalom, 

 a mennyiben a magyar petróleum-kérdés mindeddig megoldva még nin- 

 csen. De üzemben lévő gazdag petróleum-telepeket láthatni másokra is 

 vonzó erőt gyakorolt és ennek tulajdonítható az a rendkívüli érdeklődés, 

 a melylyel ezt a kongresszust látogatták. Összesen 18 országból közel 

 800 tagja volt a kongresszusnak, még pedig : 



Románia (430), Ausztria (87, köztük 68 galíciai), Franciaország (74), 

 Németország (59), Oroszország (24), Magyarország (20), Belgium (17), 

 Hollandia (14), Olaszország (14), Anglia (13), Egy. Áll. (13), Szerbia (5), 

 Bolgária (3), Mexikó (3), Canada (1), Portugália (1), Guatemala (1), Svéd- 

 ország ( I |. 



A legtöbb felsorolt állam hivatalos képviselőket küldött ki és ezek 

 során hazánk kormánya is nem kevesebb, mint négy kiküldöttel kép- 

 viseltette magát. Ezek a Pénzügyminiszter megbízásából dr. L. Lóczt 

 Lajos, egyetemi tanár és T. Tomea Józskf, a Kereskedelemügyi Minibzteb 

 részéről Gerster Miklós, főiparfelügyelő és a Földművelésügyi Miniszti.r 

 részéről T. Roth Lajos, m. k. főbánvaíanácsos és főgeologus. 



