44 Di SCHAFARZIK FERENC 



Románia geológiád viszonyainak rövid áttekintése. 



Románia királysága D-i és K-i Kárpátjaink külső szélén terül el, 

 a Dunáig, illetve a Pruthig, azonkívül hozzátartozik még a Duna leg- 

 alsó szakaszának jobb partján Dobrudzsa. Ezen a területen több geoló- 

 giai és orografiai egységet lehet megkülönböztetni. 



1. A kristályos palák két szigetet alkotnak. D-en nagyobb kiter- 

 jedésben, a Fogaras, Szeben, Hunyad és Krassó-Szörény megyék hasonló 

 nevű hegységeinek folytatását tevő rész. E-ra egy kisebb folt van a 

 Csiki és Beszterce-Naszódi, valamint Bukovina alkotta beszögelésben, 

 mint a Gyergyói- és Radnai havasok folytatólagos és egyszersmint össze- 

 kapcsoló része. Mind a kettő erősen átalakult és hatalmas redőkben gyűrt 

 képződmények sorozata, melyeknek áttolódása nagyjából a cenoman 

 transgressió előtt befejeződött. 



2. A kárpáti homokkő vagyis a flis-zóua mint folytatása a galíciai 

 és a bukovinai Kréta-Paleogén flisnek. Ez az a zóna, mely Aranyos- 

 Beszterce tájáról D-felé egészen a Dimbovicáig lehúzódik. Többnyire 

 iszapos és homokos kőzetek uralkodnak benne, mint egykori sekély mély- 

 ségű lagunás tengernek üledékei. E zónában nagyjából három vonulatot 

 különböztethetünk meg, u. m. a belsőt, mely főleg krétakorú rétegek- 

 ből áll, a középsőt vagyis a közép és esetleg az alsó eocén homokkő 

 vonulatát és egy külsőt, melyben csak barton- és oligocénrétegek 

 találtatnak. Mind a három vonulat nagyon gyűrődött és ráncaik ki- 

 felé hajlottak és mindig a fiatalabb zónák fölé átnyúlók. A legkülső ránc 

 már a következő subkárpáti zóna rétegeire borúi rá, még pedig legkife- 

 jezettebben a brassói szöglet külső oldalán. Viszont pedig azt láthatjuk, 

 hogy a flisöv legbelső vonulatára, vagyis az alsó krétakorú homokkőre a 

 kristályos palák áttolt ránca helyezkedik el. Moldvában jellemző a flisre, 

 hogy áttolódásának vonala nem párhuzamos a subkárpáti övvel, hanem 

 hogy vele ferde szöget zár be. A mint azután a brassói szögletet meg- 

 kerüljük, azt látjuk, hogy a három flisvonulat közül a legkülső elválik 

 a többitől és Valéninél sarkantyúszerű félszigetet formál, a melyet három 

 oldalról a subkárpáti képződmény rétegei vesznek körül. E félszigettől 

 Ny-ra a felső eocén és oligocén már csak nagyon alárendelten van meg. 



3. A subkárpáti zóna a harmadik egység, mely kívülről veszi körül 

 a flist és Moldván végig, majd pedig ívben kanyarodva a brassói szöglet 

 előtt és innen azután Ny-felé fordulva, még egészen Dimbovicáig elhú- 

 zódik. Domborzata alacsonyabb és lerakodásai majdnem kizárólag a 

 neogén rétegsorozatból valók. Ez öv É-ki része K-felé a moldvai szármáti 

 platóval ; Ny-i végződése ellenben a nyugatromániai hegységekkel határos ; 

 DK- felé ellenben a romániai alföld fogja körül. 



A subkárpáti öv jól körülírható határain belül három szakaszt is- 

 merhetünk föl, még pedig a) az északibb moldvai, É-felé összeszűkülő 



