54 D! SCHAFARZIK FERENC 



föl. Ez mindenesetre arra vall, hogy abban az időben a szárazföld már 

 nagyobb kiterjedésű volt. 



Romániában is a kárpáti sóformációban nagyobb kövületekben 

 ritkák, csak foraminiferák, különösen globigerinák találhatók benne, a 

 partok közelében pedig növényfoszlányokra is akadunk ; a sótömzsök 

 körül kisebb halak maradványaira, magában a sóban pedig olykor egy- 

 egy fatörzsre bukkanunk. Kitetszik tehát ezekből, hogy a sóformáció 

 petróleumának keletkezése semmi esetre sem vezethető vissza tömegesen 

 előfordult magasabbrendü állatok elpusztulására. A petróleum keletkezését 

 csak úgy érthetjük meg, hogyha a mikroorganizmusokat vesszük figye- 

 lembe. Ilyenek pedig bőven jutottak be a szóbanforgó lagunákba, a hol 

 elhalva, egy folytonos planktoneső alakjában az öblök fenekére sülyedtek. 

 Másrészt azonban tudjuk azt, hogy organikus anyagokból szénhidro- 

 gének csak úgy keletkezhetnek, ha a bomlás légmentesen történik és. 

 ezek azok a körülmények, melyek éppen a Kárpátok tövében elterülő 

 lagunakban mint tehetségek föltehetők. A lagunákba beszakadó folyó- 

 vizek iszapja ugyanis a lagúnák sós vízében csakhamar lecsapódott, úgy 

 hogy a fenékre jutott plankton már a lehető legrövidebb idő alatt egy 

 finom iszapréteggel bevonódhatott, — de hozzájárult továbbá a környező 

 steppe-területekről a széltől fölvert legfinomabb por is, mely mint suba- 

 érikus por a lagúnák területére hullott. Efféle folyamatok nemcsak e 

 konkrét esetben, hanem általában is alkalmasak arra, hogy a szárazföldi 

 kiemelkedések partjai körül a tengerfenékre jutott organizmusokat a 

 rothadást előidéző baktériumoktól megvédjék, — s így fejlődhetnek azután 

 szénhidrogének, melyek utóbb az egész lerakódást bitumenessé teszik. — 

 Úgy látszik azonban, hogy a bitumen keletkezése főleg a steppe területek 

 iszapos sósvízeinek planktonjából történik legeredményesebben. Az ide- 

 vágó megfigyelések mind azt bizonyítják, hogy lagunakban, sóstavakban, 

 álló sósvízekben és mocsarakbau mindig nagyobb mennyiségű szénhidro- 

 gének találhatók. Ezért bátran elfogadható az a nézet, hogy ilyen he- 

 lyeken, a koncentrált sós oldatok egyidejű hatása mellett a bitumenizáció 

 gyorsabban és tökéletesebben megy végbe, mint másutt. 



Végeredményben tehát arra a következtetésre kell jutnunk, hogy a 

 nagyobb mennyiségű szénhidrogének föllépése a sótelepek közelében vagy 

 sóskőzetekben nem puszta véletlen, hanem, hogy a petróleum képződése 

 genetikailag a sósvíz jelenlétélni függ. Romániában a paleogén öv sós 

 faciesében, valamint a mediterrán sóformációban is nagyobb mennyiségű 

 szénhidrogének keletkeznek, még pedig föltétlenül mindig több, mint a 

 harmadik időszak összes többi faciesében. 



Romániában primer petróleum csakis a i-aleogénben és a miocén 

 sóformátióban ismeretes, mi<j " szármúti, meotiai, pannóniai és lcra.nl.ei 

 rétegek petróleum tartalma másodlagos. Ezekbe a petróleum migráció 



