56 DS SCHAFAKZIK FERENC 



minden reményükről, de szerencséjükre tovább fúrtak, s ekkor kitűnt, 

 hogy itt a kősónak csak kisebb, a pannóniai rétegek közé szorított kősó- 

 csücsökkel volt dolguk, a melyet 210 mtrben tényleg át is döftek, úgy 

 hogy alatta ismét a pannóniai márgába jutottak. Most azután habozás 

 nélkül tovább fúrtak, mire 1906 februáriusában 270 m. mélységben olyan 

 petróleum-szintre bukkantak, melynek bősége minden várakozást fölül- 

 múlt és mely közvetlenül a morénii gazdag előfordulással vetekedett. 

 E szondából hatalmas sugárban szökött föl a nyers petróleum és az 

 első két hétben 300 ciszternát töltöttek meg véle. Ekkor azután meg- 

 gyulladt a szonda és csak 10 napi kemény küzdelem után tudták e vesze- 

 delmes tüzet eloltani és a szondát ismét használhatóvá tenni. A forrás 

 azután is erős nyomással erumpált és még sokáig naponta 30 ciszterna 

 petróleumot adott, miközben nagy mennyiségű homokot, olykor azonban 

 még nagyobb homokkődarabokat is dobott ki. 



• 



A mi pedig végezetül az áttört redők képződésének okát 

 illeti, úgy arra nézve Meazec olyan mélyen megnyilatkozó tangenciális 

 erőket tételez föl, melyeket alátolulásnak (Unterschiebung) nevez. 



Általában a Kárpátok kiemelkedését, a Subkárpátok gyűrődését és 

 a flisszegély áttolódását Meazec szerint a Kárpátok előtti terület alá- 

 tolulása eredményének lehet tekinteni. 



A Kárpátok elővidékének eme alátolulását az orosz és a prrebalkani 

 táblák kölcsönös közeledése okozhatta, a mit pedig viszont a föld zsugo- 

 rodásával lehet magyarázni. 



A szóbanforgó romániai redőzéseket tekintve, arra a meggyőződésre 

 kell jutnunk, hogy ezek a postpUocén, vagy legkorábban a felső pliocén- 

 ben keletkeztek. A gyűrődés tehát mindenesetre igen fiatal. Ilyen fiatal 

 gyűrődések észlelhetők nemcsak a DK-i Kárpátokban, hanem Ny-ton az 

 Alpesekben is, Keleten pedig Ázsián végig Indiáig. 



Irodalom. 



Alimanestiani" C. l'atruzcei de ani in industria petrolului disi Roraania 

 1866—1906. Bucuresti 1906. 8°. 



Alimaxestianu C. Donnés Btatistiques sur Tindustrie du pétrole en Roumanie. 

 Bucarest 1!)07. Kis 8°. 



Athanasm E. Esquisse géologique des régions pétroliféres des Carpates du 

 dietricl de Bacau. Bucarest 1907. Kis 8°. 



i ongréb International du PÉTRŐL S, Rouman Le, esquisse géographique etc. 

 Bucarest 1!»()7. Kis 8°. 



I)i ELLSCHAFT el S. BleiCHRÖDER. Le développemeni de l'industrie 



du pétrole en Roumanie. Bucarest 1907. 8°. 



Edeleanü L. Le pétrole Roumain, sa composition et ses propriétés physi- 

 ques et techniques. Bucaresl 1907. 4°. 



