TÁRSULATI ÜGYEK. 77 



b) Kiadás. 



1 . Földtani Közlöny 



2. M. kir. Földtani Intézet évi jelentésének különle- 



nyomata „. „ __ 



3. Tisztviselők tiszteletdíja 



4. írnok jutalomdíja _ 



5. Szolgák jutalomdíja 



6. Postaköltség .... .... 



7. Irodai és vegyes kiadások 



8. Előre nem látott kiadások . 



Összesen 



A közgyűlés a pénztári jelentést tudomásul veszi és az 

 1908. évi költségvetést egyhangúlag elfogadja. 



7. Elnök jelenti, hogy a Társulat választmánya a f. évben a dr. Szabó 

 JózsEF-emlékalapból 300 K-t tűzött ki tudományos kutatásra. 



8. Elnök, a napirend véget érvén, a közgyűlést berekeszti. 



Szakülés. 



1908 januárius 8-án. — Elnök : dr. Koch Antal. 



Előadások. 



1. Dr. László Gábor, Magyarország tőzegtelepeiről értekezik s mindenek- 

 előtt a láp definícióját adja. Lápok azok a területek, melyeknek víz közvetítésével 

 keletkezett természetes talajai túlnyomóan növényi eredetűek, tehát szénben gazda- 

 gok. Ily láptalajok válfaja a tőzeg. Talajnak kell neveznünk a tőzeget (nem pedig 

 kőzetnek), mert túlnyomóan szerves eredetű és mert rajta közvetlenül növényi élet 

 fejlődhetik. 



A tőzegnek keletkezése mindig vízhez van kötve. A víz alatt lassú korhadás- 

 nak induló növényi testek szénalkatrészeiket nagyrészt megtartják és ezek a tőzeg- 

 ben felhalmozódnak. A növényi rostoknak amúgy is lassú elbomlását a bőségesen 

 keletkező humussavak még lassítják. így megkülönböztethetünk rostos és földes 

 tőzegeket ; előbbiek rendesen fiatalabb, utóbbiak régibb keletkezésüek. Növényi össze- 

 tételük szerint is csoportosíthatjuk a tőzegeket, ú. m. mohatőzeg, hangatőzeg, nád- 

 tőzeg vagy gyeptőzeg és erdei tőzeg. Tisztán erdei tőzeg ritka, bár fás alkatrészek 

 minden tőzegben találhatók. 



A tőzegek széntartalma szabja meg fűtőképességüket. Légszáraz tőzegnek 

 fűtőképessége többnyire meghaladja a fa fűtőképességét és sok esetben eléri a 

 barnaszénét. A középminőségű kőszénnel összehasonlítva a tőzeg fűtőképessége úgy 

 aránylik, mint 2 : 1. 



A tőzegtelepek kiaknázása hazánkban általában nagyon csekély és rendezet- 

 len. Legtöbbnyire egyszerű ásással nyerik és kiszárítva tüzelik tőzegeinket. A 80 — 

 95% vizet tartalmazó tőzegnek kiszárítása 20% víztartalomig elégséges. Csak el- 

 vétve találjuk a gyúrógép segítségével történő tömörített tőzeg előállítását vagy az 

 ugyancsak gép segítségével tépett atomtőzegét. Számos más alkalmazása közül még 

 csak fertőtelenítésre fordítják nálunk a tőzeget, így nagyobb arányokban Losonc 

 városában. Hazánkban bőségesen vannak tőzegtelepek úgy a síkságokon, mint a 

 hegyvidékeken. Leggazdagabb e tekintetben a Dunántúl. 



