FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXXVIII. KÖTET. 1908. MÁRCIUS-ÁPRILIS. 3-4. FÜZET. 



A RÉZBÁNYAI CERTJSSITEK KRISTÁLYTANI VISZONYAI. 



LŐW MÁRTON-tÓl.' 



Rézbányán, Biharmegyónek eme nevezetes bányahelyén, mint is- 

 meretes, sok érdekes ásványt találnak. Ezek közül kiemelendő a galenit 

 ama átalakulási terméke, mely vegyileg szénsavas ólomból áll, a cerussit. 

 Ezt az ásványt kristályainak tökéletessége tünteti ki és formagazdagságuk 

 miatt a szakemberek ismételten tanulmányozták. 



így 1860-ban Peters Károly 2 budapesti egyetemi tanár foglalko- 

 zott kristályalakj uk megfejtésével, ki észleléseit a bécsi tud. Akadémia 

 irataiban közölte ; Schrauf Albrecht 3 bécsi egyetemi tanár pedig 

 1873-ban vizsgálta meg azokat. Petees azonban a meghatározott és 

 fölsorolt kristályalakokat nem támogatja szögadatokkal, Schrauf pedig 

 e termőhelynek csak néhány typusával foglalkozott. 



Hogy a rézbányai cerussitek formagazdagságáról és typusainak vál- 

 tozatosságáról tökéletes képet nyerjünk, megbízott engem dr. Krenner 

 József tanár úr, hogy azoknak kristálytani viszonyait behatóan tanul- 

 mányozzam. Ennek megfelelve, az eredményt a következőkben közlöm. 



A megvizsgált kristályok öt typusba sorolhatók és pedig 



I. a brachitengely irányában megnyúlt, 



II. az a (100) szerint táblás, 



III. a h (010) szerint táblás, 



IV. a r (001 ) % szerint táblás és 

 V. az oszlopos typusba. 



Az utolsó typust csak mint ikreket találtam, s azért azok közt tárgyalom. 



I. typus. 



Az idetartozó kristályok a leggyakoriabbak : egyrószük színtelen, 

 átlátszó, más részük szürke, gyémántfényű, barnásán áttetsző. 



1 Előadta a Mh. Földtani Társulat 1908 április l-jén tartott szakülésében. 

 - Peters: Sitzber. Wiener Akad. 44, 154 (1861). 

 :í Schrauf : Tschermaks min. Mitth. 1873, 203. 



Schrauf : Atlas der Krystallformen. Taf. XLII, Fig. 4, íi, 6, 9, 20, 30 ; 

 Taf. XLIII, Fig. 32. 



Földtani Közlöny. XXXVIII. köt. 1908. * 2 



