180 DS SIGMOND ELEK 



szabb időt tölteni és eljárásukat és készítményeiket megismerni. Az 

 eljárás maga is figyelmet érdemel, ezért röviden ismertetem. Vizsgála- 

 tukhoz az 1 mm.-nél finomabb talajrészt használták. Ezt megnedvesítve 

 tésztává gyúrják és két vagy három kis hengert idomítanak belőle. A hen- 

 gerecskék mintegy 5 — b' cm. magasak és 2 cm. átmérőjűek. A hengere- 

 ket a levegőn megszárítva alkalmas ragasztóval melegen átitatják, mely 

 kihűlve a talajrészecskéket összetartja. Ezt azután épúgy mint a kőzet- 

 darabokat Vioo mm.-nyi vékony lemezzé csiszolják. így elérik azt, hogy 

 a talaj legfinomabb ásványi szemcséit is meghatározhatják. A meg- 

 határozásra az ismert optikai eljárásokat használják épúgy, mint a 

 kőzetek vizsgálatakor. Az eljárásnak nagy előnye, hogy a jártas mineralo- 

 gus vagy petrografus igen rövid idő alatt meghatározhatja a csiszolat- 

 ban észlelhető ásványokat és kőzetszilánkokat. Az eljárás magában véve 

 nem új, mert a mállásban lévő kőzetekre már régen alkalmazzák, de a 

 talaj vizsgálatára eddig még nem alkalmazták. E tekintetben előnye, 

 hogy az eddig ajánlott fáradságos és körülményes microkémiai eljárá- 

 sok és különféle sűrűségű oldatokkal való elkülönítés fölösleges, amennyi- 

 ben a mikroskopium a talaj ásványainak tiszta képét mutatja. 



Igen figyelemre méltók továbbá azok a megfigyelések és végered- 

 mények, melyeket ez eljárással eddig elértek. Ezeket is itt röviden 

 összefoglalva ismertetem egyrészt, hogy a figyelmet ezekre felhívjam, 

 másrészt pedig, hogy kidomborítsam e vizsgálati eljárás talajismereti 

 hivatását és jelentőségét. Midőn múlt tavasszal (1907 április havában) 

 Montpellierben voltam, már mintegy 1000 ilyen csiszolatot határoztak 

 meg. Eddig szerzett tapasztalataikat a következő példákon világít- 

 ják meg. ' 



A Marsillargues környékén fekvő egyik talajban, mely a VidourU, 

 folyó alluvialis hordaléka, következő ásványokat határozták meg: mészkő 

 és mészpát törmelék igen sok ; kettőspiramisokat alkotó és legömbölyí- 

 tett quarc szemcsék; quarcittörmelék, és sericites-quarcpalatörmelék 

 kalcedonhoz hasonló gömbölyű quarc szemecskék, ortoklas, oligoklas, 

 biotit, muskovit, sericit, turmalin, titánit, zirkon, apatit, és különböző 

 vasképződmények. 



A Vidourle felső folyásában a CévenneS'ék sericites paláit mossa, 

 később pedig csaknem kizárólagosan harmadkori mészkő és márga le- 

 rakodásokon folyik át. A talaj bő mészkőtörmeléke innen származik, a 

 többi ásványt pedig a sericites palákban és az ebben lévő granulitos 

 erekben mind megtalálták. A kalcedonszerű gyömböcskék és a vaskép- 

 ződmények nagyrészt a talajban képződhettek, mert az eredeti kőzetben 

 n< m találhatók. 



1 U. o. 1. közlemény 20—21. 1. 



