A TALAJELMÁLLÁSRÓL ÉS AZ ÁSVÁNYTANI TALAJELEMZÉS HASZNOSSÁGÁRÓL. 181 



A másik talaj az agde4 síkságból való, és a Hérault folyó alluviumá- 

 ból képződött. Ásványi összetétele csaknem ugyanaz, mint a marsillargue-i 

 talajé, mert a Hérault folyó ugyanazokon a kőzeteken folyik át, mint 

 a Vidourle. De agde környékén bazaltok vannak, így felételezték, hogy 

 ezek is hozzájárultak a talaj képződéséhez. A talaj mintában azonban 

 bazalt törmeléket nem találtak. Ez azt bizonyítja, hogy a Hérault 

 alluviuma, melyből e talaj képződött, e helyen a bazaltból nem tartal- 

 mazott semmit. 



A harmadik talaj helyben képződött ismét a fönt említett sericites- 

 granulitos palákból. Ez a ségala-i talaj tartalmazott: kevés calcitot; 

 igen sok quarcot ; sok ortoklast, kevés oligoklast ; közepesen biotitot 

 és muskovitot; sok sericitet; továbbá apatitot, zirkont, turmalint, 

 amfibolt, titanitot, limonitot és más vasképződményeket. Ugyanezek 

 alkatrészei az anyakőzetnek is sőt az ásványok viszonylagos mennyi- 

 sége is hasonló. 



Ehhez hasonló példát igen sokat említenek és írtak már le. 1 Vala- 

 mennyi azt bizonyítja, hogy a talajban megtaláljuk mindazokat 

 az ásványokat, mely eke t az anyakőzet tartalmazott. Ez pe- 

 dig nemcsak a helyben képződött talajok sajátja, de a hordáié kos 

 talajoké is. Az utóbbi esetben csak az a különbség, hogy esetleg több 

 anyakőzet ásványait találjuk meg, a szerint hogy a folyó minő kőzetek 

 törmelékéből rakta le alluviumát. Lényeges különbséget árul el az ásvá- 

 nyok fizikai külseje. így pl. a ségala-i két talaj közül az egyik az 

 anyakőzettől alig néhány méternyire, a másik pedig mintegy 1200 m. 

 távolságra fekszik. Mindkettőnek ásványi alkotó részei azonosak és az 

 anyakőzet ásványaival is megegyeznek, mely anyakőzet a granulit és 

 sericites palák metamorf átalakulásából keletkezett. A különbség csak az, 

 hogy a kőzet ásvány kristályai egészek, a talajokban széttöredezettek; a 

 két talaj közt pedig az a különbség, hogy a kristály darabok élei és 

 csúcsai az 1200 m.-re elhordott alluvium talajában jobban elkoptak, és 

 legömbölyödtek, mint az anyakőzet közvetetlen szomszédságában fekvő 

 talajban. 2 



Ujabban 1907-ben ismét egy nagyobb közlemény jelent meg, mely 

 a Tarn-départementban fekvő Pont-de-Larn községhez tartozó 



1 Ilyen példákat találunk Delage és Lagatu hasonló cirnű 2. közleményében 

 6 — 7. lap, és a 3. közleményben, mely a Ségalai talajok és anyakőzetük részletes 

 ismertetését tartalmazza ; további öt talajról szól Lagatu és 3VÍ. L. Sicard «Etude 

 analytique des terres de la plaine de Loyettes (Ain) 1905., és Delage, Lagatu, 

 Sicard «Etude anal. des terres arables formées par le scliiste siriciteux granulitisé». 

 1907. Montpellier. 



'- Erről részletesen a 3. közlemény számol be. 



Földtani Közlöny. XXX VIII. köt. 1908 13 



