182 K 'SIGMOND KLEK 



talajokról szól. 1 Ez kiválóan érdekes azért, mert különböző geológiai 

 időkben képződött talajokra vonatkozik, mely talajok mind ugyanabból 

 a kőzetből a <»Montagne Noire» granulitos-sericites paláiból származ- 

 tak. Következő talajokat tanulmányozták: 



1. Lauzier talaja jelenben az alatta fekvő palából helyben képződött. 



2. Két hegyoldal talaja: Brugues és Clouzou, altalajukból kép- 

 ződtek, mely eocen-korú hordalék ; anyaga szintén a felső palák törme- 

 lékéből rakódott le és hosszú ideig ki volt téve az elmállás fizikai és 

 kémiai tényezőinek. 



3. Két talaj az alsó síkságon Pré du ChampEaubyésPré 

 Rauby ó-alluviális eredetű és anyagát a Larn folyó hozta le a felső 

 pala sziklákból. 



4. Az utolsó talaj Grand Pré a jelenidő alluviuma, melynek 

 anyaga szintén a granulitos-sericites palákból származik. 



A kutatások részleteit illetőleg az eredeti közleményre utalok, itt 

 csak a végkövetkeztetéseket ismertetem. Ez pedig röviden az, hogy vala- 

 mennyi talajban megtalálták azokat az ásványokat, melyek az eredeti 

 kőzetben is megvannak, ideszámítva a ritkább járulékos ásványokat is ; 

 az ásványok e talajokban ép olyan tisztán vannak meg, mint az anya- 

 kőzetben, s a talajban talált átváltozott ásványokat az anyakőzetben is 

 mind föltalálták. Hasonlatosság a talajok és az eredeti el nem mállott kőzet 

 között, annyira föltűnő, hogy a kit előre be nem avatnak a készítmé- 

 nyek eredetébe, azt gondolná, hogy valamennyi csiszolat ugyanabból a 

 kőzetből származott. Az egyedül észrevehető különbség a kristályok szét- 

 töredezettségében és kopottságán észlelhető. Itt még megemlítem, hogy 

 e talajokat kémiai elemzés céljából forró salétromsavval oldották és az 

 oldás után visszamaradt ásványi részt szintén mikroskópium alatt meg- 

 vizsgálták. Ebben a csiszolatban is csak ép ásványokat találtak, 

 mint az oldás előtt, és csak azok az amorfvas vegyületek 

 hiányoztak, melyeket a salétromsav föloldott. 



Mind e tapasztalataikat összegezve azt állítják, hogy a talaj ás- 

 ványi szemecskéin, bármily aprók legyenek is, és bármily régen hatot- 

 tak legyen reájuk az elmállás tényezői, csupán a fizikai elmállás 

 hatását észlelték, de az ásványok kémiai átalakulását nem. 

 Más szóval a talajban talált ortoklas szemecskék egész tömegükben ortoklas 

 szemek, és ha egy részük pl. damurittá alakult át, ugyanezt az át- 

 alakulást még nagyobb számban az anyakőzetben is föltalálták. 

 A talajban tehát, tapasztalataik értelmében, az elmállás hatására, az 

 ásványok szorosa bb értelemben vett átalakulásáról szó 



1 Etude anal. des terres arables forrnées par le Schiste Sericiteux Granulitisé, 

 Domaine du Pont de Larn (Tarn) A. Dklagk, H. Lagatu, L. Sicard. Montpellier 1907. 



