186 DS "SIGMOND ELEK 



csakhamar könnyen oldható foszforsavvegyületet alkotva kivált, ezért az 

 eloszlás az oldhatósághoz viszonyítva, kedvezőtlen ; a többi vizsgált ta- 

 lajban úgy látszik a föloldott foszforsav elég sokáig volt föloldva, de a 

 föloldott mennyiség nem sok és azután olyan vegyületekké alakult át, 

 melyek csak nehezen oldódnak. így magyaráztam e jelenségeket már 

 akkor, midőn Dp;lage és Lagatu új elmálási elméletét még nem ismer- 

 tem. 1 De e magyarázatom nemcsak puszta föltevésen alapult, mert egyes 

 esetekben tényleg rámutattam a talajban közreműködő tényezőkre, melyek 

 az eloszlás és oldhatóság e sajátságos jelenségeit okozhatták. így pl. a 

 pusztapoói talaj porhanyó vályogtalaj, mely 3* 1 i % CaCo 3 - ot tar- 

 talmaz. Jogosan föltételezhettem tehát, hogy a CaCo 3 a talaj oldatból a 

 foszforsavat hamar kiválasztotta, de egyszersmind megóvta attól, hogy 

 nehezebben oldható vasfoszfátok képződjenek. Ezért e talajban a fosz- 

 forsav eloszlási hányadosa kedvezőtlen, de az oldhatóság, vagyis az át- 

 sajátíthatósági hányados igen kedvező. Ennek éppen fordított esetét ta- 

 pasztaltam a pusztabashalmi és gavosdiai talajokban. E talajok 

 C<iCo 3 -ot nem tartalmaznak, az oldószer, melyet a könnyen átsajátítható 

 foszforsav meghatározására használtam, kis mennyiségű vasat is föloldott 

 holott ugyanaz a pusztapoói talajból a vasnak nyomát sem oldotta föl. 

 E tapasztalatok megerősítik föltevésemet, hogy e talajokban a föloldott 

 foszforsav a talaj vasvegyületeivel nehezebben oldható foszfátokat alko- 

 tott és mivel a talajban a vasvegyületek rendesen csak kis mértékben 

 oldódnak, ezért a talajoldatban föloldott foszforsav aránylagosan lassan 

 vált ki az oldatból és egyenletesen oszolhatott el a talajban. 



Mindeme fejtegetéseket csaknem szórói-szóra már idézett munkám- 

 ban megtaláljuk. Ma Delage és Lagatu új tapasztalataira támaszkodva, 

 e föltevéseimet megerősítve látom és viszont saját tapasztalataim Delage 

 és Lagatu oldódási elméletét megerősítik. 



Tapasztalataim végre azt is bebizonyították, hogy a talaj foszforsav 

 eloszlási és átsajátíthatósági hányadosának a talaj trágyaszükség- 

 letére is van hatása. Ezt az utóbbi táblázat utolsó rovata igazolja. 

 Az első rovat adataival összehasonlítva, azt látjuk, hogy a talaj foszforsav 

 kedvező fizikai eloszlása a talaj trágyaszükségletét észrevehetőleg befo- 

 lyásolja. De látszólagosan találunk ellentmondásokat, melyeket a 2. rovat, 

 vagyis az átsajátíthatósági hányados fejt meg. Legszembeszökőbb az 

 ellentmondás a pusztapoói és pusztabashalmi talaj között. 



A talaj foszforsav fizikai eloszlása utóbbiban még valamivel kedve- 

 zőbb, mint a pusztapoóiban, mégis a foszforsavtrágya a pusztapoói 

 talajon hatástalan volt, a pusztabashalmin ellenben észrevehetően hatott. 

 Az átsajátíthatósági hányados rovatát tekintve, megtaláljuk a feleletet, 



1 Delage és Lagatu 1. közleménye 1905-ben jelent meg. 



