A TALAJELMÁLLÁSROL ÉS AZ ÁSVÁNYTANI TALAJELEMZÉS HASZNOSSÁGÁRÓL. 187 



hogy miért? — azért, mert a foszforsav oldhatósága a pusztapoói ta- 

 lajban igen kedvező, a pusztabashalmiban nem. 



Igen szépen mutatkozik továbbá a fizikai eloszlás fokozatos hatása 

 a trágyaszükséglet csökkentésére a proszéki, jánosházi és gavos- 

 diai talajokon, melyek átsajátíthatósági hányadosa meg nem határozható 

 csekély volt. 



E tapasztalataim tehát azt bizonyítják, hogy a talaj foszforsav 

 oldódása és újra kiválása nemcsak elméletileg, de gyakor- 

 latilag is figyelmet érdemel. 



A talajok foszforsavtartalmának ősforrása az apatit. De ez gyenge 

 savakban nagyon nehezen oldódik és a növény gyökerei nem tudják jól 

 átsajátítani. Mindkét állításomat már mások is bebizonyították, de saját 

 tapasztalataim is megerősítik. Az orsz. m. kir. növénytermelési kísérleti 

 állomáson több foszforsavvegyület oldhatóságát vizsgáltam meg, az elemzés 

 eredményeit a monokalciumfoszfát oldhatóságához viszonyítva, következő 

 táblázatba foglaltam : ' 



Oldószer minősége : 

 1%-os l°/o-os , . ,, , 



citromsav ecetsav hígított salétromsav 



viszonylagos foszforsavhatás "^ mg ÍV 2 5 pro liter 



Ez adatok azt bizonyítják, hogy az apatit nagyon sok olyan vegyü- 

 letté alakulhat át a talajban, mely vegyületek oldhatósága jobb az apatit- 

 nál. De azt is látjuk, hogy a vasvegyületek oldhatósága a hígított salétrom- 

 savban, melyet talajvizsgálataimhoz használtam, igen csekély. Ez magya- 

 rázza meg azt a jelenséget, hogy a mely talajban vasfoszfátok keletkeztek, 

 a viszonylagos oldhatóság nagyon kedvezőtlen. 



Az edénykisérletek pedig azt bizonyítják, hogy a gazdasági növények 

 az apatitot oly nehezen sajátítják át, ha egyáltalán erről beszélhetünk, 

 hogy az apatit alkalmazása mindenütt nemcsak hatástalan 

 volt, de legtöbbször terméscsökkenést okozott. 



1 Kisérletügyi Közlemények IX. kötet (1906.) 2. füzetéből «A különféle fosz- 

 forsavvegyületek átsajátíthatóságáról') c. dolgozatom 2. lapján. 



