ISMERTETÉSEK. 195 



hogy az olasz faj magas nyakszirtcsontjával határozottan különbözik fajunk- 

 tól - bár a magyar faj lapos nyakszirtpikkelye sem , biztos alak, minthogy 

 az összetöredezett csontokból a preparátor magas nyakszirtpikkelyű alakot is 

 formálhatott volna, — valamint állkapcsa és dobcsontja is határozottan más 

 jellegű, mint az említetc fajé és így Kadic dr. meghatározását kifogástalannak 

 kell minősítenünk ; mégis elvártuk volna a szerzőtől, hogy olyan kiváló és 

 magyarbarát tudósnak, mint a minő Capellini tanár, az érveléseit figyelembe 

 vegye s azokkal szemben észrevételeit is megtegye. De Kadic dr. egy szóval 

 sem hivatkozik Capellini tanár tanulmányára s az összehasonlításban csupán 

 a fiatalabb geológiai korú Mesocetus Agra>ni és a Mesocetus pinguis maradvá- 

 nyait tárgyalja, a hasonlókorú olaszországi cetacea-maradványokat föl sem 

 említve. Az összehasonlításnak még egy hiánya mutatkozik abban, hogy a 

 szerző a magyar faj fiatal voltát sem veszi figyelembe, pedig a teljesen elvált 

 végepifizisek azt bizonyítják, hogy a magyar faj igen fiatal egyén volt. 



Ezek az apró hiányok azonban mit sem vonnak le a munka értékéből, 

 mely dicsőségére válik a magyar paleontológiái irodalomnak és szerzőjének 

 alapos és komoly oszteológiai készültségéről tanúskodik. 



Papp Károly. 



(2.) Papp, K. — Miskolc környékének geológiai viszonyai. 20 szöveg- 

 beli ábrával és 1 térképpel. (A magy. kir. Földt. Intéz. Évkönyve, 

 XVI. köt. 3. füz. pag. 89—135.) 



A föntebbi dolgozat magva az ismert miskolci paleolitos kőszerszámok 

 kérdése. Ismeretes, hogy 1893-ban Hermán Ottó három gyönyörű kó'szer- 

 számot írt le Miskolcról, melyek a mostani Kákóczy úton levő Bársony-féle 

 ház alapozása alkalmával 3 m mélységből kerültek a napfényre. A három 

 kőszerszám alakilag egészen a franciaországi Sommevölgy diluviális rétegeiből 

 ismert híres paleolitokra hasonlít, mely hasonlatosságból Hermán Ottó azt 

 következteti, hogy archeológiai szempontból a miskolci kőszerszámok is dilu- 

 viális korúak. Ugyanebben a dolgozatban a Szinva völgyének szelvénye .van. 

 melyen az alluvium alá diluvium van rajzolva. Hiteles állítás szerint a három 

 kőszerszám a diluviális részből, egy sárgás- szürke agyagrétegből került ki, mi- 

 ből Hermán Ottó jogosan a kőszerszámok diluviális korát geológiai szempont- 

 ból is bebizonyítottnak vélte. Ezzel szemben Halaváts Gyula több ízben a tárgy- 

 hoz hozzászólva, a kőszerszámokat szolgáltató rétegnek diluviális korát kétségbe 

 vonta arra utalva, hogy a kőszerszámok ártéri területről valók s mint ilyenek 

 diluviális korúak nem lehetnek. Egy évtized multán megjelent Hoernes Móric- 

 nak az európai diluviális emberről írt műve, melyben a miskolci hármas lele- 

 tet tárgyalva ezeket alakilag határozottan paleolitosnak vagyis diluviális korú- 

 nak nyilvánítja. 1905-ben Hermán Ottó Miskolcról egy újabb paleolitos kőszer- 

 számot írt le, mely azonban nem a Szinva árterén, hanem az avas oldalán, 

 temetőben sírásás közben 1 "30 m mélységből diluviális mogyoróköves agyagból 

 került ki. Ugyanitt azt a szelvényt eredetiben mutatja be, melyet Telegdi 

 Eoth Lajos rajzolt és néhai Pethö Gyula precizirozott. Ebben a dolgozatban 



