19(i ISMERTETÉSÜK. 



újabb érvekkel a miskolci kőszerszámok diluviális korát bizonyítja. Ez újabb 

 indokolás szakkörökben oly föltűnést keltett, hogy Hermán Ottó indítványára 

 e fontos kérdést immár a Földtani Intézet magáévá tette és Miskolc vidéke 

 sztratigraüai viszonyainak tisztázásával Papp Károly geológust bízta meg, a 

 ki Miskolcon végzett tanulmányainak eredményét a föntebbi munkában fog- 

 lalta össze. 



Szerző dolgozatában legelőször Miskolc környékének geográfiai viszonyait 

 részletesen írja le, azután e vidék geológiai szerkezetét tárgyalja. Az egyes 

 képződmények közül legfontosabb itt a diluvium, a mennyiben a vitás paleo- 

 litos kőszerszámok kérdése ennek föllépésével függ szorosan össze. 



A diluvium Miskolc vidékén főképpen kavicsterraszok alakjában az ottani 

 dombokat fogja körül, ott pedig, a hol a Szinva a Sajóba ömlik a törmelék 

 legyezó'szerfíen terjeszkedik. E kavicsterraszokban több helyen Elephas pnmi- 

 genius, Blmb., Rhinoceros tichoiThinus, Cuv. és Equus cabalhts L. foss. ma- 

 radványait találták, a mi arra vall, hogy ezek a kavicsterraszok diluviális korúak. 



A miskolci paleolitokra vonatkozólag Papp Károly a következőket álla- 

 pította meg. A EoTH-PETHÖ-féle szelvény helytelen. A partok oldalain talált 

 kavicsterraszok bizonyítják, hogy a Szinva a diluviumban magasabban folyt. 

 Diluvium óta a Szinva folytonosan mélyíti medrét, úgy hogy jelenleg már a 

 mediterrán homok és agyag rétegeken folyik. A Bársony-féle ház a szabályo- 

 zott medertől 10 méternyi távolságban az ártéren épült. E szerint kétségtelen, 

 hogy a három kőszerszám, úgy mint azt Halaváts Giula állította, nem dilu- 

 viális rétegben, hanem az alluviumban találtatott. Viszont Hermann Ottó is 

 teljesen jogosan védhette álláspontját a részére készült szelvény alapján. Való- 

 színű, hogy a kőszerszámokat eredeti diluviális rétegből a víz kimosta és az 

 alluviumba, mint másodlagos helyre, újból lerakta. 



Egy másik vitás pont az avasi temető, melyben az 1905. évi leletet 

 találták. A temető a Szinva ártere fölött jóval magasabban, az Avas oldalában 

 egy terraszon van. Halaváts Gyula erre a helyre vonatkozólag azt mondja. 

 hogy ez a terrasz nem folytatása a Sajó völgyében levő diluviális terrasznak. 

 hogy e helyen hiányzik a diluvium, ha volt is, azt rég elmosta az erózió. Eme 

 állítás első része helyes, mert az avasi temető terrasza tényleg nem függ össze 

 sem a diósgyőri, sem a népkerti terrasszal, nem egészen helyes azonban az 

 állítás második része, mert a diluvium itt meg van a mogyoróköves agyag 



alakjában. 



Halaváts Gyula azt mondja továbbá, hogy az avasi temető sírjai szár- 

 máti homokkőbe vannak ásva. Papp KárolIe ezre vonatkozólag azt találta, hogy 

 az avasi temető zöme a diluviális terraszon van, azonban a széle már a szár- 

 máti tufákra is fölnyúlik. Halaváts Gyola tehát olyan sírt nézett, melyet a 

 temetu szélén az andesittuíába ástak, Hermann Ottó pedig a temető közepe 

 tájáról a diluviális mogyoróköves agyagból kapta az 1905. évi paleolit kőszer- 

 Bámot. Hogy e kőszerszám bolygatatlan talajból került-e ki, azt utólagosan 

 megállapítani nem lehet. 



Igen becsea m<'\L r ama gyönyörű paleolitos kó'szerszám is, melyet a Petó'fir 

 utca 1± számú ház udvarában kútásás közben a kiszórt anyag eltakarítása 



