TÁRSULATI ÜGYEK. 199 



agyagtalaj fölött tőzeges rét alakult. A lecsapolás után a tőzeg elbomlott a a világos- 

 szürke, szegény agyagtalaj került a fölszínre. Ilyen területek vannak a Hortobágyon, 

 a Duna völgyében, alsó Bácsban, Somogyban s a Bánátban. Végül pedig a székes 

 és sós talajok, a sós tavak kialakulásának okait s a limánok származását fejtegeti. 

 (Előadó tanulmányútjáról szóló részletes beszámolója a m. kir. Földtani Intézet 

 1907. évi jelentésében fog megjelenni. — Szerk.) 



Dr. Keenner József megjegyzi, hogy a sztjep fátlanságának magyarázatánál 

 az előadó talán túlságos nagy súlyt fektet a talaj minőségére. A vegetatiónak fej- 

 lődésére azonban nemcsak a talaj fontos, hanem fontosak a klimatológiai és meteoro- 

 lógiai viszonyok is. A csernozjom nagyon termékeny talajnem s még sem teremnek 

 rajta fák. Ennek okát lehetne az éghajlati viszonyokban keresni. A Szahara száraz, 

 forró szelei nem jutnak el Középeurópába, hanem Kisázsiába s valószínűleg a sztjep 

 fátlan területére is. Hosszan tartó száraz nyári szél nálunk is hullásra készteti a 

 fák leveleit, melyek nélkül a ía tönkre megy. Azt hiszi, hogy az afrikai száraz 

 szelek okozhatják a szóban forgó területen a fák hiányát. 



Treitz Péter válaszában reámutat arra, hogy a száraz sztjep-zóna s a nedves 

 erdei zóna határa nagyjában összeesik az Oroszországot elborító glecserek déli 

 szélével. A glecserek kiterjedését pedig a száraz és nedves légmozgások találkozása 

 határozza meg. A meddig a déli száraz szelek szárító hatása ér, addig nyúltak le 

 a glecserek, ott alakultak ki a morénak. Ez a körülmény szintén bizonyítéka ama 

 észlelésnek, hogy a sztjep kialakulása tisztán a talajnedvesség eloszlásával és csekély 

 voltával függ össze. 



Dr. Lóczy Lajos felszólalásában fölemlíti, hogy a Szahara felől jöhető szél 

 (a scirokko) a legnedvesebb. Kétségtelen a száraz nyári szeleknek az a hatása, a mit 

 dr. Krenner kifejtett, csakhogy a működő faktor az északi szél, mely teljesen 

 száraz : ez a krivec, mely — Oláhországban keletivé változva — talán mint a 

 kossava jön be Magyarországba is. Magyarország klímájára nézve fölhozza, hogy 

 bár nagyon a kontinentális klima hatása alatt állunk, mégis van hatása még az 

 óceáni klímának is. így pl. Bihar is egészen az óceáni klima hatása alatt áll ; a 

 Nagy-Alföldünk azonban tényleg kontinentális. A talajképződéskor a főmomentum a 

 levegőből lehulló por, mert a levegő — ellentétben a vízzel — mindenhová el tud 

 hatni s mindenütt lerakja a benne lebegő port. Ha a szélnek van szerepe a délorosz- 

 országi puszták fátlanságában, úgy az csak az északkeleti lehet. 



2. Lőw Márton ismerteti a rézbányai Cerussitok kristálytani viszonyait. 

 A kristályoknak öt typusát különbözteti meg, melyek egy typus kivételével az 

 m (110) prizma szerint ikreket is alkotnak. Előadó ezeken a kiváló szép kristályo- 

 kon 14 Kézbányára és négy általában a Cerussitra nézve új formát észlelt. Ezzel a 

 rézbányai Cerussiton észlelt formák száma 23-ról 41-re emelkedett. 



1908 április 1.-én. — Elnök : dr. Koch Antal. 



1. Dr. 'Sigmond Elek előadásában rámutat arra, hogy eddig alkalmas minera- 

 logiai-petrografiai eljárás nem volt, melylyel a talajok finom ásványi és kőzettörme- 

 lékét meghatározzuk. Delage A. francia geológus és Lagatu H. francia mezőgaz- 

 dasági kémikus, montpelliers-i tanárok több évi fáradságos tanulmány alapján 

 1905-ben e hézagot pótló mineralogiai-petrografiai talajvizsgálati eljárásukat ismer- 

 tették. Ez eljárás nemcsak egyszerű és gyors, de a kémiai talajelemzést becses 

 adatokkal egészíti ki. 'Sigmond dr. külföldi tanulmányútjában megismerkedett neve- 

 zett francia tudósokkal és több napot szentelt az ezerre menő készítményeik áttekin- 



1*4 



