TÁRSULATI ÜGYEK. 203 



lönbözik egymástól s e különibség magyarázza meg a szőlő viselkedését a mész- 

 szel szemben. Teljesen azonosságú szemcséket véve alapul, aránytalanul több oldó- 

 dik a másodlagos alakulása mészből, mint a kőzet poriadékából. Az a talaj lesz 

 tehát chlorotikus hatású, melyben több van az utóbbi formából, függetlenül a 

 nagyobb mészkőtörmelék mennyiségétől. 



Amint látható, e mészmeghatározásnak nemcsak hogy ásványtani alapja van, 

 hanem egyenesen erre van alapítva. 



2. Schréter Zoltán : «A pilisborosjenői mélyfúrás geológiai ered- 

 ményei* című előadásában fölsorolja azokat a geológiai képződményeket, melyeket 

 a 92 m mély pilis-borosjenői mélyfúrás föltárt. E mélyfúrást abból a célból mé- 

 lyesztették, hogy megállapítsák, vájjon a kis medencének alján megvan-e a vörös- 

 vári középeocén széntelopnek a folytatása. 



A föltárt rétegek sorozata : a fölszínen 4 m-es lösz ; ez alatt 53 m vastag 

 kiscelli agyag, mely képződmény alatt quarchomokkő, quarchomok és végül túl- 

 nyomólag dachsteinmészből és dolomitból álló törmelék volt kimutatható, mely 

 rétegek előadó szerint részben még a kiscelli agyaghoz, részben már a hárshegyi 

 homokkőhöz sorolhatók. 



Kétségtelennek tartható, hogy az eocénrétegekbe bele sem jutottak s így még 

 egyáltalában nincs eldöntve a szén jelenléte vagy hiánya. 



3. Vogl Viktor: «Két dunántúli paleogón lelethely faunájáról és 

 sztratigrafiai helyzetéről* címen az urhidai (Fehér m.) eocénrétegeknek s 

 a piszkei ú. n. «bryozoás rnárgának» faunájáról számol be. Urhidán tömött fehér 

 mészkő van, melybe lazább sárgásbarna márgaréteg települ. A mészkő kövületei 

 alapján teljesen megegyezik a budai orbitoidásmészszel, a márgában csak mikro- 

 fauna mutatkozott. 



A piszkei márgából nagyobb faunát határozott meg, melynek alapján a pisz- 

 kei márga közelebbi kapcsolatba jut a budaimárgával. 



Választmányi ülések. 



1!)08. március 4. — Elnök: Dr. Koch Antal. 



1. Rendes tagoknak választattak : 



a székelyudvarhelyi m. kir. állami főreáliskola, 



a budapest IX. kerületi tisztviselőtelepi m. kir. állami főgimnázium (aj. a 

 titkárság); 



Tilcs János, a Magyar Általános Kőszénbánya Eészvénytársulat főmérnöke 

 Budapesten (aj. dr. Liffa Aurél rendes tag). 



2. Csereviszony köttetett : a 



Magyar Katonai Közlönnyel Budapesten és az 

 Institutul Geologic al Bomániei-val Bucurestiben. 



3. Az 1908. évre közfelkiáltással írjból Ascher Antal műegyetemi quaestort 

 választották meg a Társulat pénztárosává. 



