250 K KOCH ANTAL 



szögletesek, alig kopottak; míg ÉNy-felé haladva mind apróbbakká és 

 kopottabbakká válnak. 



A kőzetnek faját erős bomlottsága miatt Hofmann nem tudta biz- 

 tosan meghatározni, de porphyros andesithez hasonlónak mondja azt, 

 utólagos kovasav (Chalcedon) kiválástól erősen elváltozva. Wartha V. 

 tanár 70%-nál több SiO^&t talált benne. Végezetül kimondja, hogy az 

 egész előfordulás tuffa-, illetőleg lapilliszerű, és hogy egy bizonytalan 

 helyű, felsőeocen tengeralatti vulkán termékeivel van dolgunk. 



1872-ben Szabó József ismét rátért e tárgyra, 1 fölemlítve, hogy a 

 Kis- és Nagy- Svábhegy közötti horpadásban, a Nagy-Svábhegyre vezető 

 egyik mély útban trachyttufát látott, mely látszólag az oligocen tályagon 

 nyugszik s a legfelső réteget alkotja. Iszapolva azt, szerves testet nem 

 kapott benne, de quarcot és mállásnak indult biotit táblákat, sőt oszlop- 

 kákát is, végre még eléggé üde földpát töredékeket világos hasadási 

 lapocskákkal, melyeket orthoklasnak határozott meg. Mindebből quarc- 

 trachytnak tufájára lehetett következtetnie. Azt is kiemeli még, hogy a 

 dr. Hoffmakn KÁROLYtól leírt trachytdarabok közt is kapott olyant, mely- 

 nek földpátja még elég üde volt és orthoklasnak bizonyodott. 



1879-ben ismét Szabó József értekezett 2 a kérdéses trachyt előfor- 

 dulásokról. Leírja (18 és 19. 1.), hogy a Ferenc József keserűforrás kút- 

 jának fenekét tevő kiscelli tályagot iszapolván, a foraminiferákon kívül 

 gipszet, mész- és dolomit szemecskéket, továbbá kétféle quarcot talált 

 benne. Ezek vagy kopottak és fehérek, vagy átlátszó üvegtiszták és szög- 

 letesek, a minők a quarctrachytokban szoktak lenni. Továbbá látott benne 

 még aranysárga biotit- és gyéren fehér muskovit-pikkelykéket, valamint 

 igen apró földpát szemecskéket is, melyek részint A"-, részint lYa-föld- 

 pátra utaltak ; végre sok fekete magnetit és barnás pyrit szemecskéket. 

 E megfigyeléséből azt következtette, hogy a kiscelli-tályag a quarctrachyt- 

 nak finom törmelékét is tartalmazza. 



A 74. lapon leírja továbbá, hogy Nagy-Kovácsin Hantken társasá- 

 gában, a felsőeocen nummulitos-mészkő (N. intermedia-val és garansen- 

 sis-szel) felső részébe települve, a quarctrachytnak tufáját észlelték, mely 

 legnagyobbrészt kaolinná van elmálva. Ebből azt következtette, hogy a 

 quarctrachytnak kitörése a felsőeocen korszakot közvetlenül megelőzhette 

 még, s hogy a dr. Hofmann K.-tól megfigyelt trachyttörmelékes kon- 

 glomerátum valószínűleg azonos korú a nagykovácsii Numm. intermedia 

 tartalmú mészkővel, melyet Hantkennel egyetértően a budai numm. ille- 

 tőleg orbitoidás mészkőnél idősebbnek tart. 



1 Trachytképlet nyomai Budán. Földt. Közi. II. (1872) 102. 1. 



2 Budapest geológiai tekintetben. Egy geológiai térképpel és 3 táblarajzzal. 

 A m. Orv. és Term. vizsg. 1879-ik évi vándorgyűl. munkálataiból. Budapest, 1879. 



