TRACHYTANYAG A BUDAVIDÉKI ÓHARMADKORI ÜLEDÉKEKBEN. 251 



Ugyanez évben Szabó más helyen * röviden ismétli az összes erre 

 vonatkozó megfigyelést ; de a kiscellitályag közötti trachyttufaréteg föl- 

 említésénél már azt mondja, hogy a « Svábhegy keleti oldalán tetemes 

 vastagságban ismerte föl a trachyttufaréteget a Clavulina Szabói -képletet 

 alkotva» (?), «sőt tovább nyomozva, az egész kiscellitályag tartalmaz 

 trachyttufát, hol kevésbé, hol jobban fölismerhető állapotban.)) 



Ugyanabban az évben dr. Hofmann K. a kérdés tisztázása céljából 

 még egyszer elmondja saját megfigyeléseit 2 és kifejti, hogy a nagy- 

 kovácsii intermedias mészkövet egyidejű facies képződménynek tartja a 

 budai orbitoidásmészszel, s ennélfogva a trachyt-anyag Buda vidékén a 

 felsőeocen korszaknak alsó felében jelennék meg először. Aztán megvallja, 

 hogy utólagosan ő is meggyőződött, hogy quarctrachyttufaszerű behelyez- 

 kedések a kiscelli- agyagban, Buda vidékén meglehetősen elterjedve jelent- 

 keznek. 



1898-ban dr. Lőrenthey I. említi, :í hogy a Kis-Svábhegy legészakibb 

 kőbányájában, a bryozoásmárga és az orbitoidásmészkő csoport határán 

 kaolinos trachyttufa van közbetelepűlve. A hullámosan lefutó rétegecske 

 szóbeli közlése szerint kb. tenyérnyi vastag (8 — 10 cm.) lehet. 



1903-ban ugyancsak ő röviden fölemlíti még azokat a kiscellitályag 

 közé települt trachyttufa rétegeseket, 4 melyeket együttes kirándulásainkon 

 több helyen is megfigyeltünk. 



Kitűnik ezekből, hogy Szabó JózsEFünkké a főérdem, egyrészt a 

 trachytanyagnak a Budapest vidéki ó-harmadkori rétegekben történt föl- 

 fedezésében, másrészt tovább-nyomozásában és beható tanulmányozásá- 

 ban is, s dr. Hoffmann KÁROLYé második sorban, ki annak geológiai 

 korát és szélesebb elterjedését is megállapította. A későbbi kutatóknak 

 csak egyes újabb előfordulások fölfedezése és részletesebb ismertetése 

 maradt fönn, s e tekintetben magam is hozzá kívánok járulni néhány 

 részint új, részint pontosabban megfigyelt adattal. 



1-ször. A békásmegyeri nyaralótelepről ürömbe vivő gyalogúton, 

 jó fönn a Ptókahegy meredek keleti lejtőjén, orbitoidásmészkő között 



1 A nurninulit-képlet viszonya a trachythoz Vihnyén, Selinec mellett. Földt. 

 Közi. IX. (1879) 309. 1. 



2 Megjegyzések trachytanyagnak a hazai ó-harmadkori lerakódásokban való 

 előfordulására nézve. Földt. Közi. IX. (1879) 406. 1. és Pótlék a jelen füzet IX. számú 

 rövid közleményéhez. 485. 1. 



:í Palseontologiai tanulmányok a harmadkori rákok köréből. Math. és Term.- 

 tud. Közlem. XXVII. 2. sz. (1898) a 10. lapon. 



4 Pteropodás márga a budapesti ó-harmadkori képződményekben. Földt. 

 Közi. XXXIII. (1903) 47:>. I. 



