TRACHYTANl'AG A BUDAVIDEKI OHARMADKORI ÜLEDÉKEKBEN. 



255 



I. Trachyttufa 10 cm. vastag rétegcséje. 



3. Sárgásbarna melettáspala, kénsárga vas- 

 okker bevonattal, 70 cm. 



II. Trachyttufa 15 cm.-nyi rétege. 



4. Sárgásbarna melettáspala, kénsárga ok- 

 kerbevonattal, 25 cm. 



III. Trachyttufa 5 cm.-nyi rétegcséje. 



5. Sárgásbarna melettáspala 10 cm. 



6. Táblásan-palás, sárga márga meletta 

 pikkelyekkel és csontocskákkal 1 m; közberéte- 

 gezve gipszkristályok összetapadása folytán ke- 

 letkezett 1 — 1 cm.-nyi rétegese. 



7. Sötétszürke, kiálló gipszgömböcskéktől 

 homokos palás agyagmárga, sok meletta-pikkely- 

 lyel és csontocskával, kevés pteropodával ; 30 cm. 



8. Táblásán palás, sárga márga, sok me- 

 ktta-pikkelylyel és elég bőven pteropodákkal 

 is, 50 cm. 



IV. Trachyttufa 10 cm.-nyi rétegcséje. 



9. Táblásán palás, sárga márga, sűrűn 

 telve pteropodákkal és halpikkelyekkel; 30 cm. 

 V. Trachyttufa 15 cm.-nyi rétegcséje. 



10. Táblásán palás sárga márga, kevesebb 

 pteropodával, de telve Meletta crenata pik- 

 kelyeivel és kevés cápafoggal (ú. m. Noti- 

 danus cf. microdon Ag., N. paucidens 

 Koch, Otodus cf. serratus Ag., Oxyrhina 

 cf. exigua Probst), végre a Lepidopus-ra 

 utaló lapított hosszú hegyes fogacskákkal ; 

 30 cm. 



VI. Trachyttufa 5 cm.-nyi rétegcséje, mely 

 mind a két irányban hamar kiékűl. 



1 1. Táblásán palás márga, kevesebb ptero- 

 podával, de sok halmaradványnyal, kb. 50 cm. 



12. Kékesszürke, héjasán gömbös elválású, 

 még elég kemény kiscelli-tályag, kevés halpik- 

 kelylyel, de elég sok echinoidea és puhatestű 

 maradványával (ú. m. Teliina budensis Hofm., 

 Pecten Bronni May., Lima Szabói? Hofm., 

 Chenopus haeringensis ? Gümb. és Schizaster 

 xp. táblácskái stb.) Ez a kétségtelen kiscelli- 

 tályag a föltárás északnyugoti végében 4 — 5 m. 



W// 



T2 « 



III 



'III 



00 bt 



'//'/ 



'/ 



2 > 



.~K M 



