Í5'i D! KOCH ANTAL 



magas falat alkotva, a parknak beültetett északnyugoti oldala alatt 

 eltűnik. Alatta a parkon kívül már a Tudor és Bimbóutcákon a típusos 

 budaimárga következik. 



A mi ez előfordulás trachyttufáját illeti, az is halványsárgás kővelő- 

 forma anyag, és fehér kaolinpettyek egyenletes keverékének látszik; 

 egyes pontnyi fényes fekete lemezkékkel (Biotit), vagy szemecskékkel 

 (Magnetit?). Víztiszta üvegszerű quarcszemecskék is föltűnnek itt-ott 

 benne. Az iszapolási maradékban a túlnyomó gömbölyödött kaolin és 

 kővelő szemecskék mellett elég sok víztiszta quarcszemecske és szilánk 

 is látható. A biotit és magnetit keverék csekély fekete por alakjában 

 ülepedett le az iszap alján. 



5-ször. Megfigyeltük még a trachyttufát két vékony rétegesében a 

 farkasréti temető mögött lefutó mély Felső-Németárokban is, hol szintén 

 a melettapikkelyes és pteropodás táblásán palás márga közé van tele- 

 pülve. Itt azonban a föltárás távol sem oly rendes és tanulságos, mint 

 az előbb letárgyalt helyeken. 



6-szor. Végre megfigyeltem a trachyttufa nyomait, szintén a ptero- 

 podás és melettapikkelyes márgán belül, 1905. őszén az Alkotás-utca 

 színe alatt, a Vöröskereszt kórháza mögött, hol csatornakészítés alkal- 

 mából 3 m. mélységig leástak. 



Az eddigelé megfigyelt adatokból és megállapított tényekből, mint 

 végeredményt, a következő tételeket állíthatom föl. 



1-ször. A budavidéki ó-harmadkori üledékeknek két, egymástól 

 időben elég távoli színtájában találhatók az egykori trachytvulkánok mű- 

 ködésének bizonyságaiként, ezek kivetett lapillija vagy hamuja, és pedig: 



a) a felsőeocen emelet mélyebb színtájában vagyis az orbitoidás- 

 mészkőben egy quarcmentes trachytnak a lapillija és tufája ; h) az alsó- 

 oligocen emelet közép színtájában, vagyis a budai márgának felső hatá- 

 rához közel, de még a kiscelli-tályagban, — egy quarctrachytnak finom 

 tufája, 



2-szor. Ebből az következtethető, hogy a budai hegység szomszéd- 

 ságában valahol, ha nem kerületén belől, a felsőeocen korszakban trachyt- 

 vulkán, az alsóoligocen korszakban ellenben quarctrachytvulkán működött. 

 Az idősebb trachytvulkán túlnyomó lapilli termékeit tekintve, bizonyára 

 közelebb fekhetett, mint az ifjabb quarctrachytvulkán, melynek csak 

 kivetett hamuja jutott el idáig. 



3 -szór. A fölvehető két palseogen vulkánnak a helye és nyoma 

 még eddigelé nem ismeretes ; azok a működésük óta letelt hosszú geoló- 

 giai idő alatt részint denudáltattak, részint ifjabb harmadidőszaki üle- 

 dékektől elboríttattak. Szabó József ráutalt ugyan (5. az. a. id. m. 310. 1.) 



