ADATOK A HIDEGSZAMOS KRISTÁLYOS PALÁINAK ISMERETÉHEZ. 259 



a gát alapozási munkálatainál. Tehát az ÉNy — DK-i csapás és EK-i 

 dőlés uralkodik a csatorna mentén a villamos telep fölött. Az alagút- 

 nak főleg K-i végén azonban az É — D-i csapás és a Ny-i dőlés válik 

 uralkodóvá. Éles ellentétben áll ezzel a közelében, tőle E-ra lévő, a 

 kőbányában föltárt gneisz betelepülés környéke az enyhe, uralkodólag 

 E-i dőlésével. 



A rétegek meggörbülése több helyütt jól látható a természetben, 

 sőt egyes kézi példányokon is észreveszünk apróbb gyűrődéseket. 



E szakasz kristályos palái különösen a csatorna fölső részében 

 eléggé épek, habár haránt repedések, — melyen a fekete csillám elbom- 

 lásából származó limonit bőségesen, kisebb mennyiségben pedig car 

 bonatok vannak kiválva, — a legépebb kőzetből sem igen hiányoznak. 

 A csatorna alsó részének, de különösen az alagútnak vékony réteges 

 kristályos palái azonban igen nagy mértékben össze vannak repedezve 

 és utólagos képződményekkel (limonit, carbonat, steatit, agyag) vannak 

 átjárva. 



Közvetlen a völgyzáró gát felett, a Kiskavölgyet harántoló nagyobb 

 törési síkot is lehetett konstatálni, melynek mentén a baloldalon erős 

 források fakadtak, a jobb oldalon pedig kutató táróval sem tudták 

 elérni a szálban álló kőzetet. Egyébként az alagút több helyén is volt 

 gyengébb szakadásokkal, ezek mentén pedig nagyobb vízszívárgásokkal 

 baj, minek következtében a csatornának vasbetonból való építtetését 

 határozta el a bizottság. 



A kristályos palák általános jellege. 



Ezek a kőzetek — eltekintve egy pár pegmatitos lencsealakú be- 

 településtől l — aprószemű palák, melyekben az 1 mm-nyi kristályok 

 mikroskopium alatt már többnyire porphyros elegyrészekként szerepel- 

 nek. A csatorna felső, nagyobb részében, — 1900 méterig a földpát 

 olyan szerepet játszik ezekben a közetekben, hogy azok aprószemű 

 gneisnak minősítendők, mindössze 90 — 150 m és 850—960 m-nyi sza- 

 kaszban fogy ki a csillám és a quarc közül a földpát annyira, hogy 

 a kőzet csillámpala nevet érdemel. 



Az 1900 m-től kezdődőleg aztán a földpátban nagyon szegény 

 kristályos palák lesznek uralkodóvá, melyeknek ásványszemei is aprób- 

 bak és a melyek között csak helyenként vannaknagyobbszemű és föld- 



1 A csatorna felső végétől 1450 m-re fekete csillámból káliurnföldpátnak és 

 quarcnak 5 cm-re is megnőtt kristályaiból álló pegmatit van, melyben muscovitot 

 csak mikroskopiummal találni. Hasonló öregszemű, de muscovitmikroklinpegmatit 

 van a Kis-Riska völgyében a gát alatt, a jobb oldalon nyitott kőbányában. 



