2(30 K SZÁDECZKY GYULA 



pátban gazdagabb gneisok. A csatorna 3000 m-nyi távolságában selymes, 

 chloritos, apró gránátszemeket tartalmazó leveles pala van, mely na- 

 gyon hasonlít azokhoz a kristályos palákhoz, melyeket a felső csoportba 

 szoktak sorolni. 1 



Ettől kezdődőleg a csatorna mentén, valamint a Eiskavölgybe 

 vezető alagút vonalán is sűrű, paláss, helyenként chloritos, kevésbé át- 

 kristályosodott, vagy utólag igen erősen elbomlott, többnyire összeszaka- 

 dozott, zúzott phyllitet találunk. Helyenként azonban ezekben is vannak 

 aprószemű, uralkodólag földpátból álló, gyakran turmalinos, kevés pyritet 

 is tartalmazó betelepülések. Ilyet találtam az alagút 80, 200, 380 m-nyi 

 szakaszában, továbbá a Kiskavölgyi gát alapozásánál a baloldalon föltárt 

 falban. 



Ezek a felső csoporthoz hasonló, csillámpala-féle kőzetek sokkal 

 apróbb szeműek, kevésbé vannak átkristályosodva, illetőleg erősebben 

 el vannak mállva és jobban össze vannak zúzva, mint az előbbiek. 



A villamos-telep építkezéseinek vonalán lévő kristályos palák csil- 

 láma uralkodólag sötét csillám : biotit, illetőleg részben talán lepidome- 

 lan. E mellett azonban rendesen muscovit Í3 van alárendelten. A mus- 

 covit csak kivételesen válik uralkodóvá, vagy nagyon ritkán egyedüli 

 csillámmá. A földpátok közt gyakran uralkodik az albit, helyenként a 

 mikroklin. A quarc, csillám, földpát összeszövődése az alsó szakaszban 

 uralkodólag olyan, hogy egyféle ásványból álló rétegek vannak, melyek- 

 ben csak alárendelten van egyéb ásvány. A felső gneisos területen 

 azonban rendesen bensőleg, egyenletesen hullámosan egymásba szövődve 

 keverednek a különböző ásványok a nélkül, hogy minden irányban egyen- 

 letes gránitos szövetűvé lennének. 



Az összes kőzet részletes leírása helyett itt csak egy pár jelleg- 

 zetesebb fajtának ismertetésére szorítkozom, melyek alkalmasaknak 

 látszanak arra, hogy e csillámpalák változatos kifejlődését és azok kép- 

 ződési módját bizonyítják. 



A villamos telep alatti kőbánya biotitos gneisa. 



A villamos-telep építésekor a völgykitágulás alsó részén, a jobb 

 oldali falban kőbányát nyitottak, melylyel vagy 9 méter magasságban 

 föltárták a leírandó gneist. A kőbánya déli részében nagyon jól lehet 

 látni, hogy vagy három, 1 — 2 dm vastag pegmatit ér nyomul az apró- 



1 Megemlítem, hogy jobban átkristályosodott, gránáttartalmú palákat kis 

 mennyiségben a villamos telep alatt a völgyszoros baloldali részében, továbbá a 

 Hideg-Szamos felsőbb, a gránittömeghez közelebb eső szakaszában, a Bethlenszikla 

 lyékén is ismerek. 



