ADATOK A HIDEGSZAMOS KRISTÁLYOS PALÁINAK ISMERETÉHEZ. 261 



szemű szürke gneisba. Ezek a pegmatitok nem egyenletes vastagságúak, 

 hanem több helyen le vannak gömbölyödve és itt magukba gyúrták a 

 bezáró gneis anyagát. A benyomulás egészben véve a rétegek mentén 

 történt, tehát teleptelér keletkezett. A kőbánya E-i részében, honnét a 

 leírandó kőzet való, az előbbiek helyett sok vékony fehér ér szövődik a 

 gneis testébe. A kőbánya gneisa legnagyobb részében egyenletesen át- 

 kristályosodott, 1 mm körüli nagyságú, üde kristályszemekből álló, 

 szürke színű, jól rétegzett kőzet, melyben a feketecsillámos és földpá- 

 tos vékony rétegek eléggé szabályos sávokban váltakoznak egymással, 

 helyenként azonban ezek ásványai egyenletesen összeszövődötteknek lát- 

 szanak (IV. tábla, 1, 2. kép). De vannak benne egyes, majdnem egészen 

 földpátból és kevés quarcból való, szürke vagy halvány rózsaszínű, a 

 bezáró kőzetnél jóval savanyúbb sávok is, a melyek helyenként lencse- 

 alakúlag kitágulnak és injectio jelleget árulnak el. Szabad szemmel 

 nézve a fényes fekete csillámlemezeken kívül egyéb csillámot nem ve- 

 szünk észre ebben a kőzetben, tehát jól illik reá a bioíitos név; 1 

 mikroskopiummal azonban nagyon kevés muskovitot, továbbá apatit 

 szemeket és igen alárendelt mennyiségben sphent, epidotot, zircont utó- 

 lagos képződményként chloritot és carbonatokat is találunk. 



Az injektióra visszavezethető változatosságot — a mit szabad 

 szemmel való első megtekintésnél is észreveszünk — fokozott mérték- 

 ben látjuk a mikroskopiumi vizsgálat folyamán. Egy kézi példa külön- 

 böző helyeiről készült csiszolat egészen új ásványokat tartalmazhat; az 

 egyenletes szürke részben helyenként több epidot és sphen van, mely 

 ásványok másutt alig, vagy épen nem találhatók. De lássuk egyenként 

 az ásványokat. 



E gneis egyenletesen kiképződött sűrű, szürke részében a földpátok- 

 nak csak a legnagyobb szemei nőttek 1 mm-nyire, rendesen Va nménél 

 is kisebb, középmértékben <>'2 mm-re becsülhető szemeket alkotnak, a 

 melyek egymással, vagy quarccal vannak szabálytalanul összeszövődve, 

 vagy igen apró tojásdad quarcszemeket tartalmaznak bezárva. Helyen- 

 ként a földpát, másutt pedig a quarc uralkodik. 



Miután az apró földpát szemek csak ritkán ikerrovátkosak, sőt 

 igen sokszor hasadási vonalakat sem lehet rajtuk találni, a quarccal 

 való összeszövődésüket nagyon jól értékesíthetjük a BECKE-féle, fény- 

 törésen alapuló meghatározásuknál. Meg kell itt emlékeznem a Szabó- 

 féle láng kísérleti- földpát meghatározásról 2 is. A ki arra gondol, hogy 



1 A fekete csillámok csak a felület közelében, vagy egyes repedések mentén 

 vannak chloritosodva, hol a földpátok is elvesztik üdeségüket. 



2 Dr. Szabó József: Egy új módszer a földpátok meghatározására kőzetek- 

 ben. Budapest, 1874. 



