262 re SZÁDECZKY GYULA 



mennyire tökélesedtek ennek megalapítása óta a földpát meghatározási 

 módok, a ki ismeri a sok oldalú és gyakran igen pontos meghatározáso- 

 kat engedő optikai eljárásokat, könnyen azt gondolhatja, hogy Szabó 

 módszere — mely a maga idejében sem igen részesült kellő elismerés- 

 ben — most már teljesen idejét multa. Azok azonban, a kik gyakor- 

 latilag ismerik és alkalmazzák ezt a módszert, számtalanszor meggyő- 

 ződhetnek arról, hogy a mennyiben ez a vegyi összetételről tájékoztat 

 a leggyorsabb módon, igen sok esetben most is nagyon jól használható 

 a többi földpátmeghatározó eljárások mellett és nem egyszer kivezet, 

 a mikor az optikai meghatározások útvesztőjében nehezen tudunk el- 

 igazodni. 



A szóban lévő kőbánya gneisában is, mely a földpátok túlnyomó 

 nagyrészének aprósága miatt egyébként sem igen alkalmas a SzABÓ-féle 

 meghatározásokra, nagyon könnyen és biztosan meggyőződhetünk a 

 káliumföldpátok fontos szerepéről, a mire nézve az orientált metszetekre 

 vonatkozó optikai meghatározások alapján nem kapunk mindig olyan 

 biztos ismeretet. Mert az ilyen kőzetekben az optikai « állandók » nem 

 bizonyulnak olyanoknak, aminőknek nevük mondja: az orthoklasoknak 

 tengelynyilásuk változik úgy, hogy nem mindig az n p (a) körül van a 

 hegyes szöglet; a közbeszorult vékony mikroklin ikerrészek pedig olyan 

 változatos tengelyképet mutatnak, hogy ezek alapján tiszta fogalmat 

 alig szerezhetünk róluk. 



Ha ezek mellett a Szabó- féle földpát meghatározások didaktikai 

 értékére is gondolok, ha látom, hogy milyen nagy mértékben hozzá- 

 járulnak ezek — különösen a vegytannal részletesen nem foglalkozó 

 fiatal mineralogusoknál — a földpátok vegyi összetételének helyes meg- 

 ismeréséhez, ha azt látom, hogy milyen könnyű szerrel elsajátítják és 

 milyen jó eredménynyel dolgoznak vele, akkor az a jól eső érzés támad 

 bennem, melyet itt a SzABÓ-füzetben a legmegfelelőbb helyen nyilvání- 

 tok, hogy a SzABÓ-féle földpátmeghatározás értéke még soká meg fog 

 maradni. 



A lángkisérleti meghatározás szerint uralkodólag káliumföldpátot 

 találunk e kőzetben. A mikroskopiumi vizsgálat alapján csak részben 

 orthoklasoka&k, másrészt mii. roklinokn&k bizonyulnak. A rózsaszínű föld- 

 pátos injectiókan előfordulnak 2 mm-nyi, sőt nagyobb ilyen káliumföld- 

 pát kristályok is, melyeknél a negativus jellegű orthoklasok össze- 

 szövődnek néha mikroklinokkal. A nagy kristályokon kívül vannak igen 

 apró közbeszorult mikroklin kristálykák is, melyek későbbi kristályoso- 

 dás termékeinek látszanak. Ezekben a földpátokban a két jó hasadással 

 összeeső sík irányában, helyenként erősen megnyúlt, egyirányba helyez- 

 kedett üregek sorozata látható, melyek olyanok, mintha eredetileg 

 folyadékzárványokat tartalmaztak volna és ezek eltávozásával maradtak 



