ADATOK A HIDEGSZAMOS KRISTÁLYOS PALÁINAK ISMERETÉHEZ. 263 



volna vissza az öregek. Egyéb zárványokként apró quarc szemeken kí- 

 vül biotit lemezkéket és pikkelyeket találni bennük. Helyenként sericite- 

 sedni, vagy kaolinosodni kezdenek. 



A natrium-calcium l'öldpátok is legtöbbnyire a quarcnál gyen 

 gébb , fénytörésnek. Csak ritkán egyenlő a quarc és a földpát fénytörése 

 vagy a quarc e> földpát n p (a). A natrium-calcium plagioklasok 

 közül az orientált metszetek elsctétedése alapján is andesin-oligoklas 

 (Ab* AnJ és oligoklas andesin (Ab 3 AnJ látszik a leggyakoribbnak, 

 de az ép üde plagioklas szemek között andesin (Ab s AnJ viselkedésű 

 is van ritkábban. Egyesek ezek közül többszörös ikreket is alkotnak az 

 albit és periklin ikertörvény szerint, tehát a mikroklinokéhoz hasonló 

 rácsos szerkezetük van. 



Az andesin-oligoklasokban ritkán apró, görbe felületű myrmekites 

 quarcszálak is vannak. Egyik oligoklas-albitban sárga folyadékzárványt 

 és igen vékony epidot (?) tűket is találtam, hossztengelyükkel a földpát 

 (001) és (010) síkja irányában helyezkedve. 



Még egy sajátságos behegedési folyamatról kell megemlékeznem, 

 a melyet egy vékony, quarc és földpáton átmenő repedés mentén észlel- 

 tem. Ennek a repedésnek kitöltő anyaga a quarcban mindenütt calcit. 

 a mi mutatja, hogy calciumos oldat szerepelt a behegedésnél. A repedés- 

 nek földpátokon át vezető részében azonban nem calcit, hanem az 

 eredeti földpáttal egyszerre sötétedő földpát, a melyik üde, tiszta egy- 

 nemű, míg az öreg tisztátalan, földpátban calcitos és sericites elváltozás 

 bőven van. 



Quarr&zemek és szögletes quarckristályoknak 1 mm.-nyi, sőt 

 nagyobb halmaza is látható e kőzetben. Az apróbb kristálykák épebbek, 

 míg a nagyobbak gyakran hullámosan sötétednek. Sárga folyadékzár 

 ványok élénken mozgó libellákkal, egyenes vonalak mentén sűrűn lát- 

 hatók bennük. 



A blotitn&k zöldesbarna, a rétegzettség irányában megnyúlt lemezkéi 

 a csillámdús sávokban 1 mm.-nél hosszabb, másutt rendesen rövidebb 

 kristályokat alkotnak. Pleochroismusok a jó hasadás irányában zöldes - 

 barna, harántul pedig világos sárgás-zöld színű. Sárga apró folyadék 

 zárvány és levegővel telt üreg a biotitban is található. A mállás folyamán 

 chlorittá kezd átváltozni. Valószínűnek látszik, hogy a gneis csilláma lepi- 

 domelan felé hajlik, mert a kőzet porából a sósav tetemes vasat oldott ki. 

 Muskovit nagyon kis mennyiségben van a földpátos, savanyúbb 

 injectiós részben ; apró pikkelykéi csak kivételesen érik el a 0*3 mm. 

 nagyságot és a sötét csillám előtt váltak ki. 



Az apatit egyenletesebben előforduló ásványa a gneisnak. Némely- 

 kor szőlőmag alakú, de többnyire szabálytalan körvonalú, 008 — 0*16 mm. 

 szemeket alkot, leginkább biotithoz tapadva, részint a biotitba zárva. 



pöidtani Közlöny. XXXVIII. küt. 1908. 19 



