268 D.t SZÁDECZKY GYULA 



Az irisorai gránit. 



A villamostelep kőbányájának gneiszát megismerve, a származására 

 vonatkozó következtetések után nem lesz érdektelen, összehasonlítani, a 

 központi nagy gránittömeg anyagával. E célra a rendelkezésemre álló 

 legépebb gránitot választom, melyik a villamos telepi gneisztói vagy 

 20 km.-re DDNy-ra lévő irisorai kőbányából származik és a központi 

 gránittömeg belső részéhez tartozik. 



1 — 3 cm hosszúságú, vastagtáblás földpátkristályoktól porphyros 

 gránit ez, a melynek Va — l-mm.-nyi, nem szabályos körvonalú quarc- 

 szemei az egész kőzetben egyenletesen eloszlott csoportokat alkotnak. 

 Éppen ilyen egyenletesen vannak eloszolva az 1 — 2 mm nagyságú biotit- 

 lemezkék is, egyenletes szürke színt kölcsönözve a gránit alapanyagszerű 

 apróbb alkotó részének. 



Muscovitot szabad szemmel nem látunk benne, tehát a biotitus 

 gránit (granitit) név jól illik reá, 



A nagy földpátok, lángkisérleti viselkedésük alapján kálium föld- 

 pátoknak, optikailag pedig részben orthoklasoknak, kisebb mennyiségijen 

 mikroklmoknak bizonyulnak. A mikroklin kevesebb és rendesen jóval 

 tisztább is, mint az orthoklas. A földpátok belsejében némelykor sok 

 idegen zárvány : epidot, muscovit, biotit van. A földpátba zárt muscovit 

 némelykor szabályosan van elhelyezve a jó hasadás irányában. 



A kálium földpátokon kívül oligoklas-albit és oí///o/.7a.s-sorba 

 tartozó, némelykor zónás szerkezetű plagioklas kristályok vannak benne, 

 az egyes zónák között nagyon csekély elsötétedési különbséggel. Ezek 

 részben erősen sericitesedettek és apró apatit- zárványkákat tartalmaznak. 

 Myrmekites összeszövődések kis mennyiségben ezeknél is észlelhelök. 

 A quarcn&l is két generációt lehet megkülönböztetni. Az elsőnek 

 tagjai nagyon hullámosan sötétednek és sok, élénken mozgó libeilás 

 folyadékzárványt tartalmaznak. A másodikba tartozó apróbb szemeket 

 alkot, melyek egészben véve tisztábbak, mechanikai hatásokat nem va^ r y 

 csak gyengén árúinak el és gyakran körülveszik a földpátokat. 



A ///oM-lemezek a hasadás irányában zöldes- sárgás-barna, arra 

 merőleges irányban pedig világos zöldes-sárga pleochroismust mutatnak. 

 Vékony muscovit- szálak, valamint apatit-kristálykák és sphen-szemek a 

 biotitban is vannak. Ezeken kívül némely biotitban egymást i.o al.ilt 

 metsző, igen vékony tűket (rutil ?) is találni, valamint leucoxenes szegély 

 is van egyesek körül. Némely biotit chlorittá kezd átváltozni. 



A földpátba és biotitba zárt muscovitokon kívül ritkán a biotit 

 hez tapadt, erősen összegyűrt muscovit is akad a kőzetben. 

 Nagyon kis mennyiségben találtam az irisorai gránitban 01— 0*2 mm 

 nagyságú sphrn szemecskéket, melyeknek belsejében gyakran titánvas- 



