ADATOK A HIDEGSZAJIOS KRISTÁLYOS PALÁINAK ISMERETÉHEZ. ^73 



Az elemzésnek adatai és az átszámítások tisztán mutatják az álhit* 

 nak lényeges szerepét. Az is kitűnik, hogy az albiton kívül egyedül a 

 qtiarc szerepel e kőzet alkotásában. 



Nemcsak a turmalin, hanem a kőzetnek egész megjelenése erup- 

 tivus származásra vall, tehát ebben a kőzetben a gránitos magmának 

 egyik érdekes szétválási termékével van dolgunk. 



Klinozoisitamphibolit. 



A szóban lévő terület kristályos palái változatosságának kitünte- 

 tésére egy amphibolitot mutatok még be, mely a villamos telep alatt lévő 

 gneiszkőbánya fölött, néhány méterrel a Kis-Riskába vezető nyak alatt 

 kezdődve, összefüggő borítékot alkot. Csillámos quarclencséket tartal- 

 mazó rétegek között van ez az amphibolitréteg és helyenként 4 — 5 m 

 vastagságot ér el. Áthúzódik a Szamos bal partjára is, hol a gyalog- 

 híddal szemben levő sziklafalon gránátot, turmalint tartalmazó, nagyon 

 változatos rótegsorozat van a társaságában. Az alább részletesen leírt kőzet 

 ebből a csoportból származik. 



Sötétzöld színű, középmérték szerint 1 mm vastag arnphib d- 

 oszlopkákból, jóval kevesebb földpát- és epidotból álló réteges kőzet ez, 

 a melyben microscopiummal az említett ásványokon kívül kevés quarcot, 

 apatitot, magnetitot, ilménitet, sphent és zircont is találni. (IV. tábla, 

 5. és 6. kép.) 



A részletes vizsgálat szerint az amphibolok X U — 2 mm vastag, 

 1 — 5 mm hosszú xenomorph, csak részben idiomorph kristályokat alkot- 

 nak. Utóbbi esetben ooP(HO), ooPcxd (010), mÍ'oű (100) alakokat lehet 

 rajtuk látni, oszlopszerinti jó hasadással. Pleochroismusok n g (f) = sötét 

 kékeszöld, n m (/5) — sárgás barnászöld, n p (a) = világos, zöldes szürkés- 

 sárga, c — n g =i^°. A közönséges zöldamphibolok minden lényeges 

 tulajdonságával birnak ezek az amphibolok, tehát olyan fajhoz tartoz- 

 nak, mely úgy a tűzi eredésű, mint az üledékes kőzetekben megvan. 

 Minden amphibol kivétel nélkül igen sok zárványt tartalmaz és pedig 

 legnagyobb részben epidotot, kevés sphent és földpátot. Annyi e poi- 

 kilites zárványok száma, hogy általuk a kőzet rostás szövetűvé lesz. 



A földpátok szerepe eléggé változatos, mert helyenként a kőzet- 

 nek majdnem fele földpát, másutt pedig csak kis mennyiségben szorong 

 a színes ásványok között. 



A földpát legnagyobb része rácsos ikrekből álló mikrolin, a mi 

 többnyire <>*1(> mm-nyi szemeket alkot, de kivételesen 1 mm-nyi is van 

 belőle a többi ásványok között. A mikroklinok a legutolsó kristályosodási 

 termékek közé tartoznak. Jóval kevesebb orthoklas és elég gyakran 

 oligoklas-albii is fordul elő még a földpátok közül. Ezek többnyire 



